Кафедра педіатрії № 1 та неонатології
Permanent URI for this communityhttps://repo.knmu.edu.ua/handle/123456789/175
Browse
Browsing Кафедра педіатрії № 1 та неонатології by Subject "2023у"
Now showing 1 - 7 of 7
- Results Per Page
- Sort Options
Item Аналіз застосування препаратів вітаміну D різних виробників у дітей з паралітичними синдромами(2023) Ріга, Олена Олександрівна; Михайлова, Олександра Валентинівна; Уриваєва, Марина Кузьмівна; Коновалова, Наталія МихайлівнаItem Аналіз перинатальних ат спадкових факторів ризику формування бронхіальної астми удітей(2023) Поляков, Валентин Володимирович; Майстренко, Ярослава Юріївна; Ткалич, Дарʼя ЮріївнаItem Анкетне дослідження факторів ризику гіповітамінозу D у дітейз паралітичними синдромами під час пандемії Covid-19: одноцентрове крос-секційне дослідження(2023) Ріга, Олена Олександрівна; Михайлова, Олександра ВалентинівнаРЕЗЮМЕ. Мета – визначити фактори ризику гіповітамінозу D у дітей із паралітичними синдромами під час пандемії COVID-19. Матеріал і методи. Одноцентрове крос-секційне дослідження, проведене у 2020–2021 роках, включило визначення сироваткового 25(ОН)D імуноферментним аналізом на аналізаторі «Labline-90» (Австрія) та тест-системою “Monobind Inc.” (ELISA, США), та анкетування батьків, що проведено у 58 дітей з паралітичними синдромами та у 63 здорових дітей. Розраховували відношення шансів. Результати. Всі діти з паралітичними синдромами мали моторну дисфункцію ІІІ – V рівня за класифікацією Gross Motor Function Classification System. Ризик розвитку гіповітамінозу D у дітей був у 3,1 раза вищий, ніж у здорових дітей (ВШ=3,1; 95 % ДІ 1,2 – 8,18; р=0,0188). Визначено, що грудне вигодовування менше 6 місяців у дітей із паралітичними синдромами збільшує ризик гіповітамінозу D (ВШ=6,1, 95 % ДІ 2,7 – 13,6, р=0,0001), так само, як і відсутність змоги щодня гуляти на свіжому повітрі (ВШ=14,5, 95 % ДІ 1,8 – 116,3, р=0,0018), неспроможність до самостійних рухів (ВШ=43,7, 95 % ДІ 5,6 – 337,8, р=0,0003); відсутність можливості отримати інсоляцію на морі під час пандемії COVID-19 (ВШ=3,9, 95 % ДІ 1,5 – 10,0, р=0,0047), прогулянки на вулиці менше години на день ВШ=43,7, 95 % ДІ 5,6 – 337,8, р=0,0003. Висновки. Ризик розвитку гіповітамінозу D у дітей з паралітичними синдромами ІІІ – V рівнів, за класифікацією Gross Motor Function Classification System, у 3,1 раза вищий, ніж у здорових дітей. Факторами ризику гіповітамінозу D у дітей з паралітичними синдромами під час пандемії COVID-19 є зменшене перебування під сонцем, а саме, відсутність змоги гуляти щодня на свіжому повітрі, неспроможність до самостійних рухів, відсутність можливості отримати інсоляцію на морі влітку під час пандемії COVID-19, прогулянки на вулиці менше години на день.Item Моніторинг стану здоров’я дітей з коарктацією аорти в післяопераційному періоді(2023) Сенаторова, Ганна Сергіївна; Хапченкова, Дар'я Сергіївна; Бучнєва, Ольга ВолодимирівнаМета – удосконалити спостереження дітей після хірургічного лікування коарктації аорти. Матеріали та методи. Проведено ретроспективний аналіз 87 історій хвороб пацієнтів із коарктацією аорти в доопераційному періоді; 44 пацієнтам виконано добове моніторування артеріального тиску, у 61 дитини визначено рівень оксиду азоту в післяопераційному періоді; проведено гістологічне дослідження 15 коарктаційних ділянок аорти; оцінено якість життя в 56 пацієнтів із коартацією аорти після оперативного її лікування. Результати. За даними добового моніторування артеріального тиску отримано неадекватне підвищення артеріального тиску на тлі фізичного та психічного навантаження; виявлено порушення циркадного ритму артеріального тиску з недостатнім зниженням систолічного та діастолічного або надмірним зниженням діастолічного. За результатами оцінювання варіабельності артеріального тиску констатовано достовірну розбіжність стандартного відхилення середньодобового рівня діастолічного артеріального тиску (62,5 (55; 75)), денного діастолічного артеріального тиску (72,5 (57; 78,5)), збільшення циркадного індексу систолічного артеріального тиску (16 (11,5; 17)). Рівень метаболітів оксиду азоту в крові пацієнтів з артеріальною гіпертензією становив 4,18±0,86 мкмоль/л (M±SD середнє±стандартне відхилення), у контрольній групі – 5,51±0,69 мкмоль/л. Отже, встановлено достовірне зниження оксиду азоту в групі з артеріальною гіпертензією (t=-5,45; p<0,001). Також діагностовано, що в підгрупі пацієнтів зі стабільною артеріальною гіпертензією рівень оксиду азоту становив 3,74±0,79 мкмоль/л, а в підгрупі пацієнтів із лабільною артеріальною гіпертензією – 4,44±0,80 мкмоль/л, підгрупи за вмістом оксиду азоту достовірно відрізнялися між собою (t=2,91; p<0,01), а також від значень контрольної групи: зі стабільною артеріальною гіпертензією (t=-6,72; p<0,001) і лабільною артеріальною гіпертензією (t=-4,41; p<0,001). Встановлено залежність рівня оксиду азоту в сироватці крові від часу післяопераційного періоду та виду артеріальної гіпертензії. Виявлено та вивчено гістологічні особливості будови стінки аорти в ділянці звуження у вигляді осередків некрозу клітин і волокон, ділянок гіпо- та анеластозу, наявності новоутворених судин за капілярним типом. Основними факторами зниження якості життя пацієнтів із коарктацією аорти в післяопераційному періоді є артеріальна гіпертензія, обмеження фізичної активності, гіперопіка з боку батьків. Висновки. На основі отриманих даних створено індивідуальну карту спостереження пацієнта з коарктацією аорти. Визначено сукупність клініко-інструментальних і лабораторних ознак, що відіграють провідну роль у виникненні та перебігу артеріальної гіпертензії в дітей (супутня серцево-судинна та соматична патології, вихідний рівень систолічного та діастолічного артеріального тиску, рівень оксиду азоту в сироватці крові, особливості будови стінки аорти). Запропоновано оригінальну методику обстеження пацієнтів із коарктацією аорти в післяопераційному періоді.Item Оптимізація спостереження дітей з коарктацією аорти в післяопераційному періоді(2023-05) Senatorova, Ganna; Khapchenkova, DariaItem Особливості спостереження дітей з коарктацією аорти в післяопераційному періоді(2023-04) Сенатрова, Ганна Сергіївна; Хапченкова, Дар'я СергіївнаItem Складнощі діагностики коарктації аорти у новонароджених у ранній неонатальний період: розбір клінічних випадків(2023-07) Гончар, М.О.; Бойченко, А.Д.; Кондратова, І.Ю.; Пономар, Б.В.Вступ. Питання діагностики коарктації аорти у ранній неонатальний період залишається актуальним та має певні труднощі, які обумовлені особливостями гемодинамічної адаптації до позаутробного життя. Мета дослідження - аналіз власних клінічних спостережень з акцентуванням на складнощі діагностики коарктації аорти у новонароджених у ранній неонатальний період та проведення диференційної діагностики з кінкінгом (псевдокоарктацією) аорти. Дослідження проводились відповідно до етичних норм та принципів, що регулюють медичні дослідження людини. Робота виконана в рамках НДР кафедри «Якість життя та перебіг соматичної патології у дітей в умовах соціального стресу», термін виконання 2023-2025 р., державний реєстраційний номер: 0123U101768. Результати дослідження. У статті представлено два клінічних спостереження: перше – новонароджений з коарктацією аорти за відсутності критичності у перші дня життя за наявності виражених морфологічних змін нисхідної аорти; друге спостереження – новонароджений з клінічними ознаками гемодинамічних порушень з діагностованою гемодинамічною псевдокоарктацією (кінкінг) на етапі гемодинамічної адаптації до позаутробного життя. Адекватність медичного супроводу дозволяє уникнути розвиток тяжкої, потенційно динамічної гемодинамічної ситуації. Висновки. Діагностика критичної коарктації аорти у новонароджених має певні труднощі, що пов’язано з особливостями гемодинаміки у ранній неонатальний період та функціонуванням фетальних комунікацій. Динамічне моніторування показників артеріального тиску і сатурації на верхніх та нижніх кінцівках, параметрів центральної гемодинаміки допомагає уникнути помилок в діагностиці критичності вади та своєчасно провести хірургічне втручання. Диференційний діагноз коарктації аорти з кінкінгом (псевдокоарктацією) аорти повинен ґрунтуватися на результатах динамічного спостереження градієнту тиску у нисхідному відділі аорти з контролем артеріального тиску та сатурації на чотирьох кінцівках протягом неонатального періоду.