Кравченко В.І., Мартиненко Н.М., Альков В.А.
ПРОБЛЕМНІСТЬ ПОСТАНОВКИ ПИТАНЬ ТА НАОЧНІСТЬ В ІНТЕНСИФІКАЦІЇ АУДИТОРНИХ ЗАНЯТЬ З СУСПІЛЬНИХ НАУК
Впровадження новітніх технічних засобів у навчальний процес є могутнім чинником його інтенсифікації. Величезні об’ємипам’яті персональних комп’ютерів, Інтернету, університетської бази електронних носіїв кафедральних розробок – все це є фактично невичерпним джерелом інформації для студентів. Але за таких об’ємів надто важливо не загубитися в цих потоках, не втратити головного на що має бути спрямований навчальний процес – логічне мислення, вміння аналізувати ситуацію, знаходити найоптимальніше рішення. Безумовно, для цього необхідно мати базові знання, без яких ніяка логіка не допоможе. Саме ці знання і перші навички логічного мислення дають теоретичні, в тому числі і суспільствознавчі кафедри. Навчити студентів мислити, аналізувати і розуміти суть питання, а потім і проблеми – на це, на нашу думку, мають бути спрямовані всі інновації у навчальному процесі. Особливо це важливо у роботі з іноземними студентами, які у більшості випадків дуже обмежені знанням мови, а ми, викладачі, обмежені в оцінці їх базових знань. Тому в курсі «Політологія» ми намагаємось ставити питання так, щоб студенти колективним мисленням знаходили відповіді на них. Наприклад, ключовим, базовим поняттям «Політології» є поняття влади. Проводячи практичні завдання, ставимо питання: «Як ви вважаєте, влада – це «хтось» чи «щось»? Відповідь – «хтось»: король, президент та ін. Приймаємо цю відповідь. Міркуємо далі. Є король (президент), є суспільство, і між ними немає ніяких відносин , кожен існує окремо. В цьому випадку чи є влада? Відповідь – ні. Отже, влада – це не тільки «хтось», а і «щось» – певні відносини. Дійшли висновку: влада – це такі відносини, які передбачають існування носія влади (суб’єкта) і виконавця (об’єкта). Так поступово встановлюємо, що влада це такі відносини в організованому, об’єднаному спільною метою суспільстві, коли хтось (суб’єкт влади) у ньому має можливість і повноваження висловлювати свою волю на основі певних потреб і інтересів, а суспільство (об’єкт влади) виконує цю волю. Потім питання ускладнюється: що лежить в основі волевиявлення? Хто є носієм політичної влади? У чому сутність політичних потреб? Поняття державної влади і так до повного розкриття сутності, особливостей, функцій політичної влади взагалі і державної, зокрема. Такий підхід дозволяє студентам самим вийти на формулювання політичних категорій, їх ролі у житті суспільства, політичної ролі самого суспільства і кожного громадянина.
Для полегшення засвоєння такого складного курсу іноземними студентами нами розроблено і видано друком наочний супровід «Политическая наука в таблицях и схемах» російською мовою та готується до видання англомовний і україномовний посібники.
У російськомовних та англомовних студентів рівень мовної підготовки дуже різний, тому зрозуміти складні теоретичні концепції їм не завжди вдається, особливо у випадку використання суцільного тексту підручника. Подання ж матеріалу в схематизованому вигляді, робить його зрозумілим навіть інтуїтивно та зменшує необхідність завчання напам’ять.Планується, також, використання робочих зошитів. Наведемо приклад схематизованого пояснення складної теоретичної дефініції:

Як бачимо, матеріал поданий наочно та розбитий на логічні блоки полегшує розуміння структури та сутності явища непідготовленою людиною.Схеми такого типу використовуються не тільки в самостійній роботі студентів, а й залучаються до матеріалів лекційних презентацій. На семінарському занятті завдання, наприклад, може бути побудоване таким чином: «Заповніть пропуски у схемі…» (пропуски у даному текстіподано курсивом).
Форми державного правління за Платоном та Аристотелем
Задля зручності варто підготувати слайд для демонстрації на проекторі чи моніторі.Після заповнення студентами цієї схеми пропонується дати їм визначення і порівняти дві концепції. Особливу зацікавленість у студентів викликає поняття «правильність» і «неправильність» форм правління. Тут важливо привернути увагу студентів до закономірностей переродження цих форм і запропонувати їм навести сучасні приклади такого переродження, а також, пофантазувати над заходами по його недопущенню та попередженню.
Таким чином забезпечується не тільки запам’ятовування концепцій, а й розуміння їхнього змісту та відмінностей.
На превеликий жаль, вища медична освіта сьогодні, за нашими спостереженнями, значною мірою має переважно інформативний характер, та інформація, зазвичай, не встигає втілитися у знання, не приводить до їх закріплення у вміннях та навичках, і тому швидко втрачається. При такому підході цілком логічно викладачів замінити відео курсами та спілкуванням через Інтернет. Надмірна формальна інформативність сучасного світу породжує кризу існуючої системи освіти. На наше переконання, ніяка комп’ютеризація не може замінити живого спілкування студента викладача біля ліжка хворого. Але це спілкування має бути спрямованим на активізацію розумової діяльності, бажання збагачення знаннями, професійне зростання, адже отриманих знань вистачить, у найліпшому випадку, на 5-7 років. Зараз суспільству необхідні фахівці з розвиненимианалітичними та особистими якостями, вмінням швидко орієнтуватися у різних життєвих і професійних ситуаціях, пристосовані до реального життя. Практика переконує в тому, що зараз дуже важливо звертати увагу не тільки на рівень інформованості, але й на формування суто людських якостей випускника.Майбутній лікар має володіти високим рівнем загальної культури (як національної так і загальнолюдської). Курс «Історії української культури» покликаний допомогти їм у цьому.
Саме тому, гуманітарні курси загалом, й «Історія української культури» зокрема, покликані сприяти пробудженню в студентах медичного навчального закладу бажання реалізувати внутрішній потенціал і бути духовно відповідальними людьми. Ідею педагогіки співробітництва можна сформулювати приблизно так: зробити студента добровільним та зацікавленим соратником, співавтором, однодумцем у вихованні, освіті, навчанні, становленні і розвиткові особистості, рівноправним учасником педагогічного процесу, відповідальним за цей процес, за його результати.
Кафедра суспільних наук активно залучає інноваційні технології та мультимедіа у навчальному процесі. На практичних заняттях з «Історії української культури» викладачі кафедри використовують презентаційні матеріали і демонструють фільми, які дають багатий матеріал з історії та культури українського народу різних епох. В роботі з іноземним контингентом це дуже важливо, оскільки розповідати про побут, традиції, та культурні здобутки народу неможливо без наочності. За постмодерної доби візуалізація навчального матеріалу значно полегшує його сприйняття й розуміння.