УДК: 616.24-006.6-07:614
Огнєв В.А., Зінчук А.М.
(Харків)
ВИЗНАЧЕННЯ ФАКТОРІВ ЩО ВПЛИВАЮТЬ НА РОЗВИТОК РАКУ ЛЕГЕНІВ ТА ЇХ СИЛИ ВПЛИВУ НА ОРГАНІЗМ ЛЮДИНИ.
Харківський національний медичний університет

Рак легенів – це одне з тяжких захворювань, що змінює весь життєвий розклад не тільки хворого, але й усієї родини. Ця патологія потребує пильної уваги, значних фізичних та емоційних зусиль, економічних витрат з боку самого хворого та його родини, працівників системи охорони здоров’я та суспільства в цілому.
Для України проблема боротьби з онкологічною патологією є надзвичайно актуальною внаслідок значних рівнів захворюваності, інвалідності, смертності та поширення факторів ризику екологічного, спадкового, виробничого та імунного характеру.
Захворювання на рак легенів не має гострого початку, розвиток його повільний. Латентний період може тривати декілька років. Клінічні симптоми з’являються набагато пізніше після виникнення самого захворювання. Зміни в організмі людей особливо не відбуваються до розвитку клінічної стадії раку легенів. Та через те, що цей процес є прихованим, лікарі не в змозі запідозрити його наявність та клінічне відображення [1, 2, 3].
Приблизно в 70% випадків рак легенів діагностують при появі симптомів захворювання, коли вже є медіастинальні або віддалені метастази. При захворюванні на рак легенів, діагностованому клінічно, п'ятирічне виживання хворих становить усього 10-16%. У той же час при виявленні захворювання на ранніх стадіях, коли ще можливо повне видалення пухлини, прогноз значно краще і п'ятирічне виживання може перевищувати 70% [4, 5, 6].
Розвиток раку легенів приблизно на 60 - 80% обумовлений факторами ризику зовнішнього середовища і на 20% - генетичними факторами. Вивчення факторів ризику зовнішнього середовища та їх ролі у виникненні раку легенів почалось у 30-40-ті роки XX століття. Потенційний контингент хворих складають люди поважного віку, інколи захворювання може виникати і у молоді, але дуже рідко. При цьому не останнє місце займає і наявність патології серед близьких родичів з різною частотою ураження осіб чоловічої та жіночої статі. Чим вище вплив факторів ризику зовнішнього середовища, тим менша потрібна інтенсивність впливу генетичного фактору для розвитку захворювання. Обтяжена спадковість у хворих на рак легенів виявляється приблизно у 25-27% хворих [7, 8].
Мета: дослідити фактори ризику та їх вплив на розвиток захворювання на рак легенів.
Матеріали та методи: Виявлення факторів, які сприяють розвитку захворювання на рак легенів серед дорослого населення проводилось шляхом програмованого опитування пацієнтів основної групи (339 хворих) та контрольної групи (202 особи), які були практично ідентичними між собою щодо вікового та статевого складу. Статистичне оброблення отриманих даних проводилось з використанням пакета статистичних програм Statistica 6.0. Оцінювання різниць між групами проводили за допомогою критерію Фішера. Статистично значущими вважали відмінності р<0,05.
Результати та їх обговорення:
Під факторами ризику розуміють умови, обставини, конкретні причини, які більше, ніж інші відповідальні за виникнення і розвиток хвороби. Здоров’я людини, захворюваність, перебіг і наслідки хвороб, тривалість життя, робочий і творчий потенціал залежать від багатьох факторів. Вітчизняними і зарубіжними вченими встановлено, що здоров’я людини на 20-22% залежить від стану довкілля: у тих людей, котрі проживають в екологічно чистій місцевості, здоров’я може бути кращим, ніж у тих, які живуть на екологічно забрудненій території. 
Концепція факторів ризику дозволяє враховувати комплекс соціально-гігієнічних та етичних проблем, і є основою для досягнення нового рівня здоров'я та якості життя людей.
Вплив різних факторів на організм хворого вивчався з метою визначення серед них основних та вагомих, які можна буде віднести до факторів ризику. Під фактором ризику для здоров'я треба розуміти будь-який фактор, що не може бути причинним у виникненні хвороби, але підвищує вірогідність несприятливих наслідків для здоров'я людини.
Під час проведення дослідження склад у досліджуваних групах був практично ідентичним (табл.1).
Таблиця 1
Чисельність осіб, які брали участь у дослідженні по вікових групах (основна та контрольна групи)

Вікові групи (у роках)	Основна група	Контрольна група	
	абс	Р (%)	абс	Р (%)	
18-50	35	10,32	28	13,86	
51-70	175	51,62	101	50,00	
71 та старше	129	38,05	73	36,14	
Всього	339	100	202	100	

Для визначення значущих факторів ризику виникнення раку легенів серед населення був проведений комплекс медико-соціальних досліджень. Була вивчена та проаналізована соціальна характеристика родин основної та контрольної груп. Порівняння цих даних не виявило статистично достовірних розбіжностей щодо рівня освіти батьків, характеру їх праці, кількості дітей у родинах. За цими ознаками обидві досліджувані групи були практично однакові.
Зіставлення даних опитування пацієнтів що мають захворювання на рак легенів та осіб контрольної групи дало можливість виявити фактори ризику при цьому захворюванні. Ця процедура проводилась шляхом використання методу дисперсійного аналізу, який визначає значущість розбіжностей даних в основній та контрольній групах. Таким чином було виділено 14 факторів, які мали достовірну різницю в показниках між основною та контрольною групами, та мали наявність рідних із захворюванням на рак легенів у родоводі пацієнта, наявність іншої онкологічної патології у матері та батька, наявність хронічних обструктивних захворювань у батьків, стресові ситуації у родині та психологічні травми у пацієнта, відсутність занять спортом, проведення літнього відпочинку у промисловому місті, відсутність фізичних навантажень та недостатня рухова активність. Для зручності та наочності аналізу матеріалу всі фактори були розподілені на чотири групи соціально-біологічні, соціально-економічні, екологічні та медичні (табл. 2.).
Існує статистично достовірний зв'язок здоров'я людей зі здоров'ям їхніх батьків, що обумовило вивчення стану здоров'я батьків та інших членів родини.
Наявність хронічної патології серед батьків основної групи відмічена у 52,4±2,7%, а в контрольній групі - 34,8±3,4% (р<0,001). Показник сили впливу цього фактора дорівнює 2%. Щодо пацієнтів, то хронічні захворювання мали 45,0±2,7% та 29,9±3,2% відповідно (р<0,01) з силою впливу 4%. Стосовно наявності іншої онкологічної патології у матерів та батьків виявлені достовірні (р<0,01) розбіжності: 7,6±1,4% матерів та батьків основної групи та 2,1±1,0% контрольної групи позначили, що їм діагностовано рак легенів. Цей фактор має силу впливу в 2%.
Значна роль у виникненні раку легенів належить факторам які можна віднести до спадковості. Чим вище генетичний ризик, тим менша інтенсивність впливу факторів зовнішнього середовища потрібна для прояву захворювання. Обтяжена по онкологічним захворюванням спадковість виявляється приблизно у 30-60% хворих. Важливими були дані щодо наявності такої патології, як рак легенів, серед близьких рідних пацієнта. За нашими даними обтяжену спадковість по раку легенів мали 35,5±2,6% пацієнтів основної групи та 12,2±2,3% контрольної. Цей фактор має високу достовірність (р<0,001) та силу впливу - 3% та буде віднесений до групи основних факторів ризику.
Часті захворювання на запалення легенів були зазначені у родинах основної групи вдвічі більше, ніж у контрольній - 14,7±1,9% та 7,3±1,8% відповідно (р<0,05). Сила впливу цього фактору дорівнює 4%, що вказує на певний зв'язок.
Таким чином дослідження факторів дозволило визначити серед них ті, що можуть бути факторами ризику виникнення захворювання, а саме наявність рідних із захворюванням на рак легенів у родоводі людини, хронічних обструктивних захворювань, частих захворювань на запалення легенів.
Таблиця 2
Групи факторів ризику виникнення раку легенів по силі впливу та показнику інформативності
№ п/п	Фактори ризику	Показник сили впливу (%)	Показник інформативності	
Соціально-біологічні фактори	
1.	Тютюнопаління	7,0	0,69	
2.	Стресові ситуації у родині	4,0	0,39	
3.	Наявність рідних із захворюванням на рак легенів	3,0	0,29	
4.	Наявність іншої онкологічної патології у матері та батька	2,0	0,19	
5.	Наявність ХОЗЛ у батьків	2,0	0,19	
6.	Психологічні травми пацієнта	1,0	0,16	
Соціально-економічні фактори	
7.	Шкідливі умови праці	6,0	0,54	
8.	Проведення літнього відпочинку у промисловому місті	4,0	0,38	
9.	Відсутність фізичних навантажень та недостатня рухова активність	2,0	0,19	
Екологічні фактори	
10.	Проживання поблизу промислових підприємств	4,0	0,39	
11.	Проживання у великих містах	3,0	0,29	
Медичні фактори	
12.	Наявність хронічних обструктивних захворювань легень	4,0	0,38	
13.	Захворювання на запалення легень частіше двох разів на рік	4,0	0,38	
14.	Проходження медичних оглядів рідше ніж 1 раз на 2 роки	2,0	0,19	

Вивченню психологічного стану пацієнтів із захворюванням на рак легенів присвячена значна кількість досліджень. За нашими даними стресові ситуації у родині мали місце у 61,9±2,6% родин основної групи та y 37,2±3,4% контрольної, сила впливу 4% (р<0,001). Достовірні відмінності були з'ясовані і у складі родин. Більшість родин, де згодом люди захворіли на рак легенів (84,8±1,9%) були не повними. Таких родин у контрольній групі було більше (74,4±3,1%) і така різниця виявилась статистично вірогідна (р<0,05), і сила впливу становить 1%. У неповних родинах виховувалось відповідно 15,2±1,9% пацієнтів основної групи та 25,6±3,1% контрольної. Основна група родин мала й достовірно більший відсоток працюючих (77,9±2,3%), ніж контрольна (67,1±3,3%) - (р<0,05). Сила впливу цього фактора - 1%. Проте визначено, що після захворювання на рак легенів не рідким явищем є зміни у складі родини. В основній групі до захворювання повними були 84,8±1,9%, а залишились лише 61,9±2,6% родин (р<0,05). Відсоток неповних родин в основній групі достовірно (р<0,001) збільшився з 15,2±1,9% до 38,1±2,6%. Психологічні травми, як відповідали пацієнти, також відносяться до стресових, і на їх наявність вказали 21,6±2,2% пацієнтів основної групи та 11,0±2,2% в контрольній групі. Цей показник має силу впливу 1% та достовірністю р<0,01. Значна кількість досліджень присвячена психологічним проблемам пацієнтів із захворюванням на рак легенів. Загальний психологічний портрет має такі характеристики: пацієнти що мають захворювання на рак легенів мають збережений інтелект, емоційно лабільні, часом неврівноважені, залежать від родини у питаннях вирішення проблемних ситуацій. У пацієнтів визначаються високий рівень занепокоєності, наявність відчуття страху та самотності. При дослідженні особливостей характеру пацієнтів із патологією рак легенів перш за все було з'ясовано, яким був характер людини до розвитку хвороби. Обидві групи, основна та контрольна, у більшості складались із урівноважених людей – 79,2±2,2% та 82,9±2,6% відповідно; дратівливий характер мали 14,3±1,9% та 12,8±2,4%, інші - замкнений. Досліджувані групи не мають статистично достовірних розбіжностей по цьому показнику, що дає змогу припустити, що особливості характеру людини не впливають на можливість розвитку захворювання. Клінічні прояви хвороби значно вплинули на характерологічні особливості людей. Після захворювання більше половини родин основної групи – 53,7±2,7% помітили певні зміни, серед людей, чий характер змінився у зв'язку з хворобою. Найбільший відсоток становлять особи, які є емоційно лабільними, схильними до роздратовування – 78,2±2,2% проти 62,7±3,3% у контрольній групі (р<0,05). Для пацієнтів похилого віку, а іх більшість, дуже важливим виявилась наявність певних інтересів та захоплень. Це в певній мірі може зменшити виникнення роздратованості та стурбованості. Встановлено, що серед пацієнтів основної групи менша частина, ніж у контрольній, (86,1±1,9% та 97,0±1,2% відповідно), мали захоплення (хобі) до розвитку хвороби (р<0,001).
Провідні фактори у формуванні характеристик здоров'я людей із захворюванням на рак легенів пов'язані з стилем життя пацієнта, місцем його роботи. В ході дослідження доведено, що стиль життя пацієнта та місцем його роботи значно впливають на розвиток захворювань, так, 32,9±2,6% пацієнтів основної групи мали роботу із шкідливими умовами праці, тоді як у контрольній групі цей відсоток був наполовину менший - 15,2±2,5% р<0,001. Сила впливу цього фактора складає 6%. Пацієнти основної групи частіше мали шкідливі звички 58,9±2,7%, а в контрольній групі і 35,0±3,4% (р<0,001). Сила впливу цього фактору становить 7%.
Важливими є і ті фактори, що характеризують фізичні вантаження пацієнтів, а саме заняття спортом та рухову активність. Досліджено, що тільки 51,1±2,7% пацієнтів основної групи займалися спортом до розвитку хвороби, проти 70,7±3,2% у контрольній групі (р<0,001). Сила впливу - 2%. Вивчаючи особливості літнього оздоровлення пацієнтів зазначимо, що 69,3±2,5% пацієнтів основної групи мали змогу відпочивати за містом або (та) у Криму, що напевно впливало не тільки на фізичний, а й на психологічний стан людини. У контрольній групі цей показник був достовірно вищий (р<0,001) - 84,1±2,6% і сила його впливу - 4%.
Підвищений ризик мають усі зазначені фактори, а в табл. 3. вони розташовані у порядку зменшення показника відношення шансів.
Таблиця 3
Результати розрахунків відношення шансів для дослідження факторів ризику щодо виникнення раку легенів серед населення

№ п/п	Фактори ризику	Основна
група	Контрольна група	Відношення шансів	
		P±m	P±m		
1.	Тютюнопаління	58,9±2,7	35,0±3,4	5,70	
2.	Наявність хронічних обструктивних захворювань легень	45,0±2,7	29,9±3,2	3,96	
3.	Наявність рідних із захворюванням на рак легенів	35,5±2,6	12,2±2,3	3,83	
4.	Наявність іншої онкологічної патології у матері та батька	7,6±1,4	2,1±1,0	3,27	
5.	Шкідливі умови праці	32,9±2,6	15,2±2,5	2,74	
6.	Проживання поблизу промислових підприємств	41,4±2,7	19,6±2,8	2,74	
7.	Проживання у великих містах	39,3±2,7	10,2±2,1	2,90	
8.	Наявність ХОЗЛ у батьків	52,4±2,7	34,8±3,4	2,66	
9.	Захворювання на запалення легень частіше двох разів на рік	14,7±1,9	7,3±1,8	2,34	
10.	Проходження медичних оглядів рідше ніж 1 раз на 2 роки	33,8±2,6	13,5±2,4	2,31	
11.	Проведення літнього відпочинку у промисловому місті	30,7±2,5	15,9±2,6	2,23	
12.	Стресові ситуації у родині	61,9±2,6	37,2±3,4	2,19	
13.	Психологічні травми пацієнта	21,6±2,2	11,0±2,2	2,06	
14.	Відсутність фізичних навантажень та недостатня рухова активність	48,9±2,7	29,3±3,2	1,92	

Таким чином встановлено, що провідна роль у розвитку раку легенів у пацієнтів належить соціально-біологічним та соціально-економічним факторам. Медичні фактори, поряд із соціально-біологічними, соціально-економічними та екологічними факорами також впливають на розвиток хвороби.

Висновки:
1. Доведено, що провідна роль у розвитку раку легенів серед населення у більшій мірі належить до соціально-біологічних та соціально-економічних факторів.
2. Отримані дані будуть покладені в основу прогнозування ризику виникнення раку легенів серед населення та виділення контингентів з високим ризиком формування онкологічної патології серед населення.

Список літератури:
1. Гурвич В.Б. Основные направления совершенствования работы профпатологической службы по первичной профилактике профессиональных злокачественных новообразований // Уральский медицинский журнал. -2010. № 11. - С. 13-14.
2. Гурвич В.Б. Оценка канцерогенного риска для здоровья человека от ингаляционного воздействия химических факторов при обосновании санитарно-защитных зон промышленных предприятий // Уральский медицинский журнал. - 2011. - №10. - С. 5-7.
3. Константинов В.Г. Смертность от злокачественных новообразований рабочих железнодорожных цехов металлургических заводов медной промышленности // Уральский медицинский журнал. -2010. № 11.-С. 23-25.
4. Мукерия А.Ф., Заридзе Д.Г. Эпидемиология и профилактика рака легкого // Вестник РОНЦ им. Н. Н. Блохина РАМН. - 2010 - т. 21, №3 - С. 3-13
5. Ситдикова И.Д. Современный техногенез и злокачественная патология среди населения Удмуртии // Энергетика, энергосбережение, экология. - 2010. - №8. - С. 25-28.
6. Cancer Statistics, 2014/ Rebecca Siegel, Jiemin Ma, Zhaohui Zou, Ahmedin Jemal// CA: A Cancer Journal for Clinicians. – 2014. - №64: 9-20
7. ISD Scotland. Cancer statistics. Lung cancer and mesothelioma 2007-2011. Accessed February 2013.
8. Scottish Public Health Observatory. ScotPHO Tobacco Profiles 2013. NHS Board & CHP Overview. Edinburgh: ISD Scotland, 2013.

Резюме. У статті наведені дані вивчення факторів ризику призводять до розвитку захворювання на рак легенів серед мешканців м Харкова та Харківської області. Проведено їх поділ на групи і виділені основні фактори. На думку авторів, ці дані можуть бути використані при обґрунтуванні оптимізованої моделі раннього виявлення раку легенів серед населення.
Ключові слова: рак легенів, фактори ризику, раннє виявлення

Резюме. В статье приведены данные изучения факторов риска приводящих к развитию заболевания раком легких среди жителей г. Харькова и Харьковской области. Проведено их деление на группы и выделены основные факторы. По мнению авторов, эти данные могут быть использованы при обосновании оптимизированной модели раннего выявления рака легких среди населения.
Ключевые слова: рак легких, факторы риска, ранее выявление.

Abstract. The article presents data study of risk factors leading to the development of lung cancer among residents of Kharkiv and Kharkiv region. Held their division into groups and highlighted the main factors. According to the authors, these data can be used in the justification of the optimized model for early detection of lung cancer in the population.
Key words: lung cancer, risk factors, early detection.

Огнєв Віктор Андрійович
завідувач кафедри соціальної медицини, організації та економіки охорони здоров'я Харківського національного медичного університету, д.мед.н.
просп. Леніна, буд. 4, м. Харків, 61022
soc.med.ognev@mail.ru
тел.: 057 707 73-20
моб. тел.: 099 954 71 20		
Зінчук Андрій Миколайович
асистент кафедри соціальної медицини, організації та економіки охорони здоров'я Харківського національного медичного університету
просп. Леніна, буд. 4, м. Харків, 61022
fox-zan@mail.ru
тел.: 057 707 72-06
моб. тел.: 050 531 27 06