Міністерство охорони здоров’я України
Харківський національний медичний 
університет 

ІСТОРІЯ УКРАЇНИ

Методичні вказівки для вітчизняних студентів усіх 
факультетів 

Затверджено Вченою радою ХНМУ. 
Протокол № 4 від 17 березня 2016. 

Харків
ХНМУ
2016

Історія України: методичні вказівки для вітчизняних студентів усіх факультетів / І. Ю. Робак, Г. Л. Демочко, О. В. Чернуха. – Харків : ХНМУ, 2016. − 51 с. 

Упорядники:  І. Ю. Робак
     Г. Л. Демочко, 
     О. В. Чернуха.

Вступ

Курс «Історія України» є обов’язковим навчальним предметом у системі вищої освіти України. Вивчаючи історичну діяльність і суспільне життя українського народу в соціально-політичній та державотворчій сферах суспільства, історія, поряд з іншими суспільними дисциплінами, складає основу гуманітарної освіти молодого спеціаліста. Знання вітчизняної історії є невід’ємним елементом формування повноцінного світогляду особистості, що, в свою чергу, впливає на відтворення історичної пам’яті народу. Бути свідомим громадянином держави і не знати її історію – неможливо. Немало проблем, які має розв’язати наше суспільство зараз та у найближчі роки, мають своє коріння в минулому: далекому чи недавньому. Попередні покоління накопичили колосальний історичний досвід, ігнорування якого вкрай небезпечне. Пізнання цього досвіду – одне з практичних завдань історичної науки. 
Слово «історія» – грецького походження, воно означає розповідь про те, що відбулося. Як одна з гуманітарних наук, історія вивчає минуле людства в усій його конкретності й різноманітності, узагальнює історичний досвід. Історія України вивчає минуле нашого народу на основних землях його проживання. Предметом цієї науки є провідні тенденції етногенезу українського народу, його діяльності в усіх сферах суспільного, державно-політичного, соціально-економічного й духовного життя на всіх етапах історичного розвитку. 
Історія взаємозумовлена і взаємозалежна з такими явищами, як історична пам’ять та свідомість. Історична свідомість – одна з форм суспільної свідомості, що дає змогу людству осмислено відтворювати, реконструювати свій поступальний рух у часі. Історична пам’ять – це здатність людської свідомості відтворювати минуле. 
1.	Мета курсу.
Метою вивчення «Історії України» у вищих навчальних закладах є надання студентам знань про сутність соціально-економічних, політичних і культурних процесів, що відбувалися в минулому й відбуваються в сучасній Україні, їх об’єктивну зумовленість, взаємозв’язки та взаємозалежності. Практичне ж призначення цієї дисципліни полягає в здобутті вмінь аналізувати й оцінювати явища соціально-політичного розвитку українського суспільства в контексті світової історії та у виробленні навичок застосовувати набуті знання для прогнозування суспільних процесів. Все це, зрештою, спрямовано на формування свідомості громадянина й патріота України. 
2.	Завдання курсу.
Викладання історії України передбачає формування у студентів необхідних понять стосовно історичного процесу в межах сучасної державної території та етнічних українських земель, забезпечення навичок вільно оперувати головними фактами з історії України, аналізувати історичний розвиток з урахуванням його різних чинників та особливостей. Виховний аспект викладання «Історії України» пов'язаний з конкретизацією почуття патріотизму через пізнання історії своєї вітчизни, великої та малої; зі спрямуванням студентів на корисну і творчу діяльність, за допомогою акцентуації на історичних прикладах, пов'язаних з діяльністю видатних діячів української історії, направленою на досягнення кращого майбутнього для України та українського народу. Поряд з цим, викладання історії України сприяє формуванню поняття стосовно того, що кожне історичне явище породжується певними історичними умовами. Тим самим закладаються підвалини для утвердження в сучасному суспільстві толерантності, що є важливим кроком до його гуманізації. 
3.	Місце курсу в системі гуманітарної освіти.
Курс «Історія України» покликаний моделювати поведінку людини та її орієнтацію в соціокультурному просторі. Без знання уроків історії та відповідної активності громадян вважається малоймовірним перетворити Україну в економічно розвинену, демократичну державу з високою політичною культурою громадян. Студенти мають оволодіти фактичним матеріалом з історії України, навчитися аналізувати окремі факти, вільно висловлювати свої думки усно й на письмі, ознайомитися з рекомендованою обов'язковою та, по можливості, додатковою літературою, навчитися аргументовано і з пошаною до чужої думки вести дискусію з окремих проблем, виявити творчий підхід до розгляду окремих питань у рефератах, самостійних та іншого типу роботи. Крім того, студенти повинні оволодіти вмінням  використовувати матеріал з історії України при засвоєнні інших предметів гуманітарно-українознавчого блоку. 
4. Вимоги до знань й умінь.
В результаті засвоєння історії України, її героїчних і трагічних сторінок, студенти повинні 
знати: 
- суть найважливіших суспільно-політичних і економічних процесів, які визначали характер тих чи інших історичних періодів, загальне та особливе в історичному розвитку українських земель, роль видатних особистостей України в боротьбі за національне визволення та соціальний прогрес Батьківщини; 
розуміти:
-  історичні корені сучасних економічних, політичних, соціальних та духовних проблем, їх взаємозв’язок із зовнішніми факторами; 
вміти:
- систематизувати та аналізувати джерельний матеріал курсу; 
- пояснювати суть описаних у джерелі подій, постатей в історичному контексті, відокремлювати факти й емоційно-ціннісні судження автора, висловлювати власні судження про документ та його автора тощо; 
- вміти співвідносити факти (події) з історичними процесами, застосовувати поняття і терміни для пояснення історичних явищ; встановлювати причини та наслідки подій; 
- з’ясовувати та визначати характерні ознаки подій, процесів; 
- узагальнювати фактичний матеріал, набутий під час лекцій та самостійно опрацьовуваної літератури до курсу; 
- робити самостійні висновки з вивчених тем семінарів. 

Семінарське заняття 1. 

Тема: Стародавня історія України

План

1.	Предмет курсу «Історія України». Історичні джерела та історіографія.
2.	Народи, що населяли територію України в давнину (кіммерійці, скіфи, сармати, греки, ґоти, гуни).
3.	Давні слов’яни.

Основні поняття: історія, історія України, історичні джерела, джерелознавство, речові джерела, археологія, етнографія, етнографічні джерела, лінгвістичні джерела, фольклорні джерела, писемні джерела, історіографія, автохтонне населення, кіммерійці, скіфи, сармати, ґоти, гуни, Велике переселення народів, грецька колонізація, трипільська культура, слов’яни.

Теми презентацій:

1.	Видатні дослідники історії України та їх погляди.
2.	Перші слов’янські археологічні культури.
3.	Господарство та суспільний лад східних слов’ян.

Практичні завдання для самостійної роботи студентів:

1.	Визначить види історичних джерел та наведіть приклади.
2.	Складіть хронологічну таблицю «Народи, що населяли територію України в давнину»:

Назва 
народу	Хронологічні рамки	Звідки
прийшли	Основні 
досягнення	

Питання для самоперевірки:

1.	Коли виникла така наука, як історія України? 
2.	Хто вважається «батьком» історії? 
3.	Яке значення має вивчення історії України для майбутнього фахівця?
4.	Як Ви розумієте формулу «історія – служниця політиці»?
5.	Назвіть методи та принципі дослідження історії. 
6.	Які види історичних джерел вам відомі? Який вид історичного джерела вам представляється найбільш об’єктивним?
7.	Що таке «історіографія»? Назвіть відомих дослідників історії України.
8.	У чому полягає, на ваш погляд, причина множинності інтерпретацій поняття «Україна»?
9.	У чому полягає складність вивчення сучасного періоду української історії?
10.	Назвіть народи, які населяли територію України у давнину.
11.	Яку роль, на вашу думку, зіграли античні колонії Північного Причорномор`я в долі сусідніх народів? 
12.	Визначте територію розселення слов`янських племен, які згадувалися у «Повісті минулих літ». Які з них проживали на території України ? 
13.	Які теорії походження слов`ян ви знаєте?
14.	Чому сусідська (територіальна) община прийшла на зміну родовій общині, які наслідки це мало, яке значення це мало для слов`янських племен? 
15.	Яка територія, на думку літописця Нестора, є батьківщиною слов`ян?

 Методичні вказівки для роботи на семінарському занятті

У першому питанні студенти повинні визначити предмет та об’єкт вивчення курсу «Історія України». Звернути увагу на те, що історія України має розглядатися в тісному взаємозв’язку з глобальними історичними процесами, з історією її найближчих сусідів, з якими у різні часи українці перебували в складі різних держав.
Правдиве пізнання минулого можливе лише зі справді наукових методологічних позицій. Студенти мають ознайомитися із основними методологічні принципи, на які спирається історична наука:
1.           Принцип об’єктивності. Він виходить передусім з цивілізаційного погляду на історію як на об’єктивний процес. Зобов’язує історика і кожного, хто вивчає історію знаходити історичну закономірність суспільного розвитку, його зумовленість насамперед матеріальними й духовними чинниками. Водночас цей принцип вимагає спиратися на факти у їхньому правдивому вигляді, без перекручувань. 
2.           Принцип історизму. Він передбачає, що, по-перше, розгляд кожного явища з точки зору того, як воно виникло, які основні етапи пройшло в своєму розвитку. По-друге, вимагає, щоб кожне явище розглядалося у зв’язку з іншими, визначалось його місце в системі суспільних відносин, щоб чітко простежувались взаємовплив, взаємозумовленість історичних явищ. По-третє, він передбачає розгляд кожного явища крізь призму конкретного досвіду історії за умови збереження причинних зв’язків між різними явищами і подіями.
	Серед інших принципів, на яких базується історична наука, відзначимо принцип соціального підходу, принцип правдивості. Серед методів пізнання студенти мають знати хронологічний, логічний, синхронний, діахронний, ретроспективний, порівняльний, статистичний методи та метод моделювання.
Студентам треба знати визначення поняття «історичне джерело», навести одну з класифікацій історичних джерел та навести приклади до кожного виду джерел. Зауважимо, що сьогоднішня класифікація поповнилася ще однією категорією – електронними джерелами, які також використовуються істориками на практиці. Студенти мають визначити особливості використання електронних джерел, навести приклади.
Студенти повинні дати відповідь на питання, що таке історіографія. При характеристиці історіографії історії України необхідно оцінити внесок у її дослідження корифеїв української класичної історичної думки; М. Грушевського, Н. Полонської-Василенко, О. Єфіменко, Д. Дорошенка, І. Крип'якевича, а також представників сучасної науки В. Барана, В. Верстюка, М. Котляра, С. Кульчицького, Ю. Мицика, В. Сергійчука, В. Смолія, П. Толочка, Ю. Шаповала, Н. Яковенко. Окреслити коло наукових інтересів одного із сучасних дослідників історії України. Зауважимо, що студіями з історії України займалися не тільки науковці, які проживають в Україні, а й дослідники діаспори – М. Андрусяк, О. Субтельний, П. Мірчук, О. Пріцак,  Л-Р. Винар, В. Кравченко, С. Єкельчик  та інші.
При підготовці відповіді на друге питання треба охарактеризувати життя та побут народів, що населяли територію України в давнину. Серед народів, які населяли територію нашої держави, необхідно згадати кочівників – кіммерійців, скіфів, сарматів, ґотів, гунів. До кожного з цих народів можна застосувати таку схему доповіді: 1) визначити час, коли вони перебували на території України; 2) окреслити територію, яку заселяли; 3) назвати основні заняття; 4) дати уявлення про культуру та релігію; 5) визначити причини занепаду. Для відповіді на це питання можна використовувати таблиця, наведену вище. Студентам треба, крім кочівників, згадати про перебування на території України переселенців з Греції, які заснували свої міста на території Північного Причорномор’я та Криму. Треба визначити причини грецької колонізації, назвати найбільші грецькі міста, вміти співвідносити їх з сучасними містами. При розгляді питання варто визначити основні заняття греків (землеробство, торгівля, ремесла), відзначити високий рівень грецької цивілізації.
У третьому питанні, що стосується давніх слов’ян, варто дати такі відомості: коли слов’яни вперше згадуються у джерелах, в яких саме, під якою назвою. Студентам необхідно приділити увагу етногенезу слов’ян, перелічити основні теорії (дунайська, вісло-одерська, вісло-дніпровська, дніпровсько-одеська, азійська), назвати представників. Інформацію щодо розселення слов’янських племен можна знайти у «Повісті минулих літ» Нестора. Характеризуючи слов’ян, необхідно охарактеризувати їхні заняття, суспільний устрій.

Заняття 2. Тема: Княжа доба (IX ст.–40-ті роки XIV ст.)
План
1.	Виникнення та основні етапи розвитку  Київської Русі
2.	Соціально-економічний і політичний устрій давньоруської держави. Її історичне значення.
3.	Причини, розвиток процесу та наслідки феодальної роздробленості Русі.
4.	Виникнення, розвиток та занепад Галицько-Волинського князівства. Політична мапа українських земель в сер. XIV ст.
Основні поняття: Київська Русь, нормани (варяги), норманська та антинорманська теорії, великий князь, бояри, смерди, рядовичі, закупи, холопи, міщанство, духівництво, віче, данина, натуральне господарство, бортництво, ранньофеодальна монархія, вотчина, феодальна роздробленість, удільні князі, сепаратизм, Галицько-Волинське князівство, Золота Орда, монголо-татарська навала, ярлик, феодалізм.

Теми презентацій:
1.	Історична зумовленість і значення хрещення Русі.
2.	Походження української державної символіки.
3.	Володимир Мономах.
4.	Данило Галицький як історична особа.
5.	Монгольська навала на українські землі, її наслідки.

Практичні завдання для самостійної роботи студентів
1.	Складіть таблицю «Київські князі та їхня політика»:
Князь	Термін 
княжіння	Основні напрями 
політики	Значення
діяльності	

2.	Визначте основні етапи розвитку Галицько-Волинського князівства, охарактеризуйте їх.

Питання для самоперевірки
1.	Коли та за яких обставин утворилася Київська Русь? 
2.	Як «Повість минулих лет» розповідає про створення Київської держави?
3.	Назвіть періоди політичної історії Київської Русі? Які князі тоді керували державою?
4.	Чому перший період існування Київської Русі літописець назвав «періодом збирання східнослов`янських племен»?
5.	Назвіть теорії походження державності у східних слов`ян, яка з них здається Вам більш аргументованою? Наведіть докази.
6.	Яке значення мало запровадження християнської релігії на Русі?
7.	Доведіть, що період правління Володимира Великого та Ярослава Мудрого стали періодом розквіту Київської держави.
8.	Який політичний устрій мала Давньоруська держава?
9.	Чому Київську Русь ми називаємо «ранньофеодальної монархією»?
10.	 Доведіть, що за своїм соціальним устроєм Київська Русь була ранньофеодальною.
11.	 Назвіть основні соціальні верстви давньоруського суспільства. 
12.	 Назвіть причини феодальної роздробленості Київської Русі.
13.	 Період феодальної роздробленості є закономірним явищем розвитку або ні?
14.	 Як ви вважаєте, період феодальної роздробленості є ознакою руху прогресу або регресу?
15.	 Якими були наслідки роздробленості?
16.	 Коли сталася монголо-татарська навала,  які були причини встановлення монголо-татарської навали, назвіть її основні віхи та наслідки.
17.	 Назвіть точки зору, які існують в історіографії з проблеми монголо-татарською навали.
18.	 Коли виникло Галицько-Волинське князівство, за яких обставин воно було створене?
19.	 Визначте основні етапи історії Галицько-Волинської держави.
20.	 Яку роль грав Данило Галицький в історії Галицько-Волинського князівства?
21.	 Хто був останнім князем Галицько-Волинського князівства?
22.	 Яку роль має Галицько-Волинське князівство в історії української державності?
23.	 Наведіть точки зору на проблему історичного значення Київської Русі, яка з них вам більш імпонує?

Методичні вказівки для роботи на семінарському занятті
У першому питанні розглядається генезис давньоруської державності. Студентам слід звернути увагу на норманську та антинорманську теорії походження державності східних слов’ян: коли вони виникли, чим це було спричинено, що пропагують ці теорії, хто з істориків яку теорію підтримував. Також треба визначити соціально-економічні та політичні передумови створення держави. У цьому ж питанні треба окреслити, на які періоди поділяється історія Київської Русі та дати їхню коротку характеристику.
Розкриваючи друге питання, дайте характеристику соціально-економічного та політичного розвитку Русі. Проаналізуйте характерні риси економіки, поясніть термін «натуральне господарство». Студенти мають розуміти, як складається форма залежності однієї верстви населення від іншої. Особливістю формування феодальних відносин на Русі стало те, що, на відміну від Західної і Центральної Європи, тут не сформувалося розгалуженої системи стосунків між сеньйорами і васалами у вигляді «феодальної драбини». Верховним сеньйором, або сюзереном, що мав право надавати землю, був великий київський князь. Усі інші удільні князі, бояри і дружинники були його васалами. Роздавати землю удільні князі й бояри права не мали. Зробіть висновок, що таке феодалізм.
Подумайте, що свідчить про формування феодального суспільства. Якими були особливості державного устрою Київської Русі? Треба підкреслити, яку роль мала Давньоруська держава в історії східних слов’ян. Доведіть могутність держави, її значення для розвитку економіки, соціально-політичного та культурного життя. Треба звернути увагу на значення Київської Русі у світовій історії.
При підготовці третього питання слід розкрити причини, простежити розвиток процесу та визначити наслідки феодальної роздробленості. Серед причин варто виділити економічні та політичні. Розглядаючи процес розвитку феодальної роздробленості, варто наголосити, що перші ознаки її з’явилися по смерті Ярослава Мудрого. Спроба Володимира Мономаха та Мстислава Володимировича відновити єдність руських земель вдалася лише на деякий час, бо після смерті Мстислава феодальна роздробленість остаточно руйнує Київську державу.
При визначенні наслідків феодальної роздробленості студенти повинні чітко уявляти, що вони були як негативні, так і позитивні. До негативних треба віднести послаблення обороноздатності держави, зовнішньої торгівлі, міжнародного авторитету Київської держави. До позитивних наслідків треба віднести удосконалення системи місцевого керівництва, податкової системи, розвиток місцевої економіки, зростання рівня культури.
Розглядаючи четверте питання, слід уявляти основні етапи розвитку Галицько-Волинського князівства. Студенти повинні почати з князювання Романа Мстиславовича, який у 1199 році об’єднав Галицьке та Волинське князівство у єдине державне утворення. Необхідно охарактеризувати його правління, дати оцінку його діяльності. Студенти мають визначити, чому боярська опозиція у Галицько-Волинському князівстві була дуже сильною. Говорячи про правління Данила Галицького, слід звернути увагу на внутрішню та зовнішню політику, боротьбу Данила проти монголо-татар. Далі треба зазначити, що після смерті Данила князівство поволі занепадає і врешті-решт опиняється під владою іноземних держав. Наприкінці розгляду питання студенти повинні узагальнити роль Галицько-Волинського князівства в історії української державності, відзначити, що саме Галицько-Волинське князівство перебрало на деякий час роль політичного центру Давньоруської держави. Як висновок, треба визначити, як змінилася політична карта Східної Європи  після розпаду Галицько-Волинського князівства, які українські території підпали під владу інших держав і яких саме.

Заняття 3. Тема: Литовська-польська і козацька доба (сер.  XIV – кінець XVII ст.)
План
1.	Соціально-економічний і політичний розвиток українських земель в XIV – першій половині XVII ст.
2.	Виникнення козацтва та Запорозької Січі. Українське козацтво в XVI – 30-х рр. XVII ст.
3.	Причини, рушійні сили, хронологічні межі Хмельниччини.
4.	Утворення гетьманської держави. Переяславська угода й «Березневі статті» 1654 р.
5.	Соціально-економічний розвиток України в другій половині XVII ст. «Руїна». 
Основні поняття: експансія, «оксамитове проникнення», Велике князівство Литовське, Кревська унія, Грюнвальдська битва,   Річ Посполита, Люблінська унія, Берестейська унія, братства, греко-католицька церква, Дике поле, козаки, шляхта, магнати, Запорозька Січ, гетьман, фільварок, Магдебурзьке право, Литовські статути, кріпосне право, реєстрові козаки, національно-визвольна війна, національна революція, Гетьманщина, рушійні сили, державність, Зборівський мир, Білоцерківський мир, Переяславська рада, «Березневі статті», слобода, Слобожанщина, Чорна рада, Руїна, Малоросія, Андрусівське перемир`я, «Вічний мир». 

Теми презентацій:

1.	Становище України в складі Речі Посполитої.
2.	Заснування Запорозької Січі та її роль в історії українського народу.
3.	Петро Конашевич-Сагайдачний. 
4.	Утворення козацької держави та її еволюція.
5.	Б. Хмельницький – державний діяч і полководець.
6.	Слобідська Україна в XVII –XVIIІ ст.
7.	Історія виникнення м. Харкова.

Практичні завдання для самостійної роботи студентів:
Складіть хронологічну таблицю «Основні події визвольної війни сер. XVIІ ст.»:

Дата 	Подія	Зміст	

Питання для самоперевірки
1.	Яким було становище українських земель у складі Великого князівства Литовського?
2.	Назвіть причини Кревської унії, які наслідки вона мала?
3.	Назвіть основні етапи об`єднання Литви та Польщі. 
4.	Яким був зміст та наслідки Люблінської унії?
5.	Порівняйте становище українських земель у складі Великого князівства Литовського та Речі Посполитої.
6.	Яку мету переслідувала Річ Посполита насаджуючи серед українців католицизм та греко-католицьку церкву?
7.	Як ви розумієте термін «кріпосне право»?
8.	Коли з’явилося українське козацтво? Визначте причини його виникнення. 
9.	Які точки зору існують в української історіографії щодо проблеми виникнення українського козацтва?
10.	 Коли і де виникла Запорозька Січ?
11.	 Чому Запорозьку Січ називають «козацькою республікою»?
12.	 Чи можливо називати Запорозьку Січ державою?
13.	 Назвіть причини Національно-визвольної війни.
14.	 Хто став союзником Б. Хмельницького у війні та чому?
15.	 Назвіть рушійні сили Хмельниччини.
16.	 Охарактеризуйте Зборівську та Білоцерківську угоди.
17.	 Коли у ході війни виникла українська державність? Обґрунтуйте свою точку зору.
18.	 Які альтернативи мав Б. Хмельницький на початку 1654 року?
19.	 Основні положення «Березневих статей».
20.	 Як історики оцінюють «Березневі статті»? Наведіть їх думки. 
21.	 У чому суть Гадяцької угоди?
22.	 Який період української історії називають «Руїною», які були її наслідки ?
23.	 Визначте етапи та причини розділу українських земель в другий половині XVIІ століття.

Методичні вказівки для роботи на семінарському занятті
Готуючись до відповіді на перше питання, слід згадати, що з розпадом Галицько-Волинського князівства українці втратили державність, а їхні землі стали об’єктом захоплення з боку інших держав. Необхідно визначити , до складу яких держав входили різні регіони України наприкінці XIV ст. Також слід простежити основні етапи об`єднання Литви та Польщі. Докладно розповідайте про зміст та наслідки Кревської, Люблінської та Берестейської унії. Чому Велике князівство Литовське у середині XVI ст. дало згоду на створення Речі Посполитої? Охарактеризуйте політику Польщі щодо українських земель. Порівняйте соціально-економічний, політичний розвиток українських земель у складі Великого князівства Литовського та Речі Посполитої.
Питання виникнення козацтва та Запорозької Січі слід почати з проблеми походження українського козацтва та дискусійних питань причин виникнення цього феномену української історії.  Проблема появи та формування козацької верстви й досі є дискусійною. Перші спроби її розв'язання були зроблені ще на початку XVII ст., коли польські історики намагалися вивести козацький родовід із самоназви, тобто зі слова «козак». Зокрема, польсько-литовський хроніст М. Стрийковський вважав, що козаки походять від стародавнього ватажка «Козака», який вдало боровся з татарами. З часом викристалізувалася низка версій, що пояснюють походження козацтва:
•	«хозарська» – ототожнює козаків з давніми народами степу «козарами», або хозарами;
•	«чорно-клобуцька» – вбачає в них нащадків «чорних клобуків» — тюркського племені, яке у давньоруські часи жило в пограничному зі Степом Пороссі;
•	«черкаська» – вважає виникнення козацтва одним з наслідків процесу міграції в Подніпров'я черкесів (черкасів), які до того проживали в Тмутаракані;
•	«татарська» – виводить козацький родовід з татарських поселень, що виникли на Київщині за часів Володимира Ольгердовича та Вітовта, де шляхом злиття татарського елементу з місцевим населенням утворилася якісно нова верства – козацтво;
•	«автохтонна» – доводить, що козацтво як спільнота є прямим спадкоємцем, логічним продовженням вічових громад Київської Русі, які за литовської доби не зникли, а лише трансформувалися, зберігши свій вічовий устрій, у військово-службові формування, підпорядковані великому литовському князю;
•	«болохівська» – пов'язує козаччину з існуванням у давньоруських автономних громадах так званих болохівців, які після встановлення монгольського іга добровільно прийняли протекторат Орди і вийшли з-під влади місцевих князів;
•	«бродницька» – висвітлює генетичний зв'язок козацтва зі слов'янським степовим населенням періоду Київської Русі — «бродниками», які жили у пониззі Дунаю;
•	«уходницька» – пов'язує виникнення козацтва з утворенням на території Наддніпрянщини громад вільних озброєних людей, котрі прибували сюди на промисли за рибою, бобрами, сіллю, дикими кіньми та іншою здобиччю;
•	«захисна» – пояснює появу козацтва на південних рубежах необхідністю дати організовану відсіч наростаючій татарській загрозі;
•	«соціальна» – факт виникнення козацтва пояснює як наслідок посилення економічного, політичного, національного та релігійного гніту, яке штовхало селянство до масових втеч на вільні землі та самоорганізацію в нових місцях проживання.
Студенти мають дійти висновку, що жодна з цих теорій не може пояснити всю складність виникнення та формування козацтва, оскільки кожна з них базується на якомусь одному чиннику з економічної, етнічної, воєнної чи соціальної сфер. Водночас більшість з них містить раціональні зерна, синтез яких дає можливість наблизитися до правильної відповіді.
Розглядаючи козацтво, визначимо яку роль відіграла Запорозька Січ в історії українського народу? Зверніть увагу на її політичну організацію. Чому Січ називають «християнською козацькою республікою»? З’ясуйте, які чинники впливали на зростання козацтва, як поляки намагалися протистояти цій тенденції.
	При розгляді козацько-селянських повстань  студенти мають визначити причини повстань, вказати імена ватажків та узагальнити: чому козацько-селянські повстання зазнали поразки?
Розгляд третього питання слід розпочати із з’ясування становища українських земель у складі Речі Посполитої напередодні Визвольної війни, вказавши на гострі суперечності в політичному, соціальному, національному та духовному житті різних верств українського суспільства, які призвели до вибуху 1648 р. Назвіть рушійні сили Хмельниччини. Хто став союзником Б. Хмельницького у війні та чому? Які точки зору існують в історіографії щодо хронологічних рамок подій середини XVIІ ст.?
У четвертому питанні необхідно дати характеристику гетьманській державі, простежити, як розвивалися події у ході війни.   Студенти мають зробити порівняльний аналіз Зборівської та Білоцерківської угод, визначити, що важливим наслідком Зборівської угоди стало виникнення української державності. Наступним кроком необхідно дати характеристику козацькій державі за такими позиціями: 1. адміністративний поділ; 2. політичний устрій (влада, військо, міжнародні зв’язки); 3. соціально-економічний розвиток. Важливим наслідком поразки козацького війська під Берестечком у 1651 р. стало переселення українців на Слобожанщину. Також слід зауважити, що виходячи з можливих альтернатив розвитку подій, в умовах, коли українська держава не мала сил завдати остаточної поразки Речі Посполитої, вона потребувала надійного союзника, який зміг би допомогти у її боротьбі. Зверніть увагу на хід Переяславської ради, які суперечності там проявилися. Проаналізуйте основні положення «Березневих статей». Яку оцінку дає їм історіографія?
При розгляді останнього питання слід звернути увагу, що смерть Б. Хмельницького стала поворотним моментом в історії Визвольної війни. Який період української історії називають «Руїною», якими рисами можливо її охарактеризувати, які були наслідки цього періоду для української історії? Проаналізуйте політику гетьмана І. Виговського, зміст Гадяцької угоди, а також подальші події, які призвели до розділу України. Які висновки слід зробити з цих подій сучасним політикам?

Заняття 4. Тема: Україна за модерної доби (XVIII – початок ХХ ст.)
План
1.	Наступ російського царату і повна ліквідація автономії України у XVIII ст.
2.	Суспільно-політичний лад і розвиток Правобережної України у XVIII ст. Входження західноукраїнських земель до складу Австрійської імперії.
3.	Соціально-економічний і політичний розвиток українських земель у складі Російської держави у ХІХ – на початку ХХ ст.
4.	Соціально-економічний і політичний розвиток західноукраїнських земель у складі імперії Габсбургів.
5.	Еволюція суспільно-політичного життя в Україні за імперської доби.

Основні поняття: Гетьманщина, Північна війна, Малоросійська колегія, Задунайська Січ, губернія, Новоросія, Жалувана грамота дворянству, гайдамацький рух, Коліївщина, рух опришків, поділи Речі Посполитої, промисли, чумацтво, кріпосне селянство, державне селянство, промисловий переворот, національне відродження, декабристський рух, конституційна монархія, самодержавство, Кирило-Мефодіївське товариство, народовці, москвофіли, хлопомани, Головна Руська Рада, політична партія, капіталізм.

Теми презентацій:
1.	Українське козацтво в загальноісторичному контексті.
2.	Соціальні конфлікти за доби Гетьманщини: причини, характер.
3.	Гетьман К. Розумовський.
4.	Кирило-Мефодіївське товариство. 
5.	Виникнення українських політичних партій.
6.	Аграрна реформа Столипіна в Україні та її наслідки.

Питання для самоперевірки
1.	Охарактеризуйте діяльність гетьмана І. Мазепи.
2.	Які наслідки мав перехід гетьмана І. Мазепи та його прихильників на бік шведського короля Карла XII?
3.	Як ви думаєте, чому більшість українського населення не підтримала гетьмана І. Мазепу?
4.	Коли відбулася Полтавська битва?
5.	Як ви оцінюєте постать І. Мазепи?
6.	Коли була створена Перша Малоросійська колегія?
7.	Назвіть етапи остаточної ліквідації автономного устрою України Катериною II.
8.	Які були причини для виникнення гайдамацького руху на Правобережжі?
9.	У якому вигляді проявився рух опору польському гнобленню в західноукраїнських землях у XVIII ст.?
10.	Порівняйте становище Лівобережної та Правобережної України у XVIII ст.
11.	Яка була роль козацтва в загальноісторичному контексті впродовж  його існування?
12.	Як поставилася козацька старшина до ліквідації автономного устрою українських земель?
13.	Яке було становище українських земель у XIX ст.?
14.	Які українські землі входили до складу Російської імперії?
15.	 Розкажіть про економічний розвиток України в першій половині XIX ст.
16.	Порівняйте становище українських земель у складі Російської та Австрійської імперій.
17.	Доведіть, що Російська імперія в першій половині XIX ст. характеризувалась розкладом феодально-кріпосницької системи.
18.	 Що це таке промисловий переворот? Коли він починається в Російській імперії?
19.	 Які таємні політичні товариства діяли в України в першій половині XIX ст.?
20.	Чому кріпосне право в Російської імперії було скасоване тільки в 1861 р.? У чому суть цієї реформи, які її соціально-економічні наслідки для українських земель?
21.	 Яким шляхом ішов розвиток капіталізму на українських землях?
22.	 Які чинники зумовили порівняно швидкий розвиток капіталізму в ряді українських губерній Росії в другій половині XIX ст.?
23.	 Назвіть реформи,які проходили в Російській імперії в другій половині XIX ст.
24.	Проаналізуйте рівень соціально-економічного і політичного розвитку східних і західних регіонів України в другій половині XIX ст.
25.	 Які зміни мали місце в західних регіонах України після революційних подій 1848 р.?

Методичні вказівки для роботи на семінарському занятті
Розкриваючи перше питання, треба показати, що після подій 1709 року політика Російської держави до Гетьманщини стає агресивнішою і спрямовується на обмеження, а згодом і повну ліквідацію автономії України. Хто и коли остаточно закріпачив українських селян? Також треба охарактеризувати діяльність гетьманів України починаючи з І. Мазепи та закінчуючи К. Розумовським. Слід згадати конституцію П. Орлика як одну з перших конституцій в Європі. Вкажіть етапи ліквідації української автономії, яким чином Перша та Друга Малоросійські колегії допомагали в цьому? 
В другому питанні слід зазначити, які відмінності в соціально-економічному розвиткові були притаманні Правобережній Україні, які фактори цьому сприяли? Назвіть причини, що викликали гайдамацький рух, та схарактеризуйте його (ватажки,  перебіг подій, наслідки). 
При відповіді на третє питання студенти повинні знати, які українські регіони входили до складу Російської імперії та внаслідок яких подій відбулися такі територіальні зміни. Студенти мають зазначити, що друга половина  XVII століття стала добою розширення українських територій та відповідно утворення Слобідської України. Українське населення, очолюване козаками, почало освоювати незаселені землі на схід від сучасних Чернігівщини та Полтавщини. Кілька хвиль переселенців залюднили величезні простори аж до Острогозька (сучасна Воронезька область Росії) на сході, утворивши п’ять козацьких територіальних полків: Острогозький (середина 1650-х), Харківський (1660), Сумський (1658), Охтирський (1658), Ізюмський (1685). Майже всі тутешні міста заснували українці: Суми (1652), Острогозьк (1652), Харків (1654), Золочів (1675), Вовчанськ (1674), Лебедин (1657), Куп’янськ (1675), Охтирка (1654) та ін. За переписом 1763 року українці на Слобожанщині становили 98, 32 %. Наймасштабнішу  колонізацію запорожці розпочали в середині XVIII століття, поширивши її на величезну територію від гирла Дністра до Дону. 
 Також треба розуміти, що сучасні російські ідеологеми про штучність українських кордонів та проект «Новоросію»  створені для розколу українського суспільства. 
	Новоросійська губернія з центром у місті Кременчук була створена 1764 року. У 1783 року її землі  включилися до Катеринославського намісництва. Вдруге Новоросійська губернія постала 1796 року з центром у місті Катеринослав, який деякий час носив назву Новоросійськ. Сьогоднішні зазіхання північного сусіда на частину українських земель не мають під собою підстави. Тим більше, що  долучення до Новоросії майже всього сходу України (а саме Слобожанщини, Луганщини, Донеччини) не відповідає дійсності (див. вище).	Новоросійська губернія була ліквідована вже 1802 року, тобто проіснувала усього шість років. На її уламках утворилися Херсонська, Таврійська та Катеринославська губернії.
На мапі (с. 24) добре видно, що до "Новоросії" не входить Харківщина і більша частина Луганщини, колонізовані раніше, у часи постання Слобожанської України. Натомість "новоросійськими" є Таганрог і Ростов-на-Дону у нинішній РФ. Населення, яке проживало на цій території, на 85 % було українським. Більша ж частина сучасної так званої «Новоросії» входила до складу земель, що належали Війську Запорозькому.

	
Таким чином, можна зробити висновок, що ці регіони колонізувалися саме українцями, тому вони справедливо належать нашій державі.
Розглядаючи питання, треба звернути увагу на прояви кризи кріпосницького ладу. Доведіть, що в державі склалася нагальна потреба реформування, оскільки Російська імперія все далі відставала від європейських сусідів. Також слід приділити увагу Великими реформам 1860-1870-х років та їхнім наслідкам. Серед реформ найбільшу увагу приділити Маніфесту про звільнення селян, вказати позитивні та негативні наслідки цієї реформи, а також висвітлити сутність і наслідки земської, військової, фінансової, судової та освітньої реформ. Треба зазначити, що реформи другої половини ХІХ століття надали можливість подальшій капіталістичній модернізації країни. Дайте визначення поняттю капіталізм.
Розглядаючи четверте питання, студенти повинні позначити території, які потрапили під панування Австрійської імперії, відзначити, що вони були значно відсталішими в економічному плані, ніж підросійська частина земель, але тут повільно почали розвивалися специфічні галузі промисловості. Для відповіді на питання необхідно назвати реформи Марії-Терезії та Йосипа ІІ, відзначити, які наслідки вони мали. Слід звернути увагу на важливу роль національного руху на цих землях, особливо під час революції 1848-1849 рр. Головним висновком у відповіді на питання має стати той, що незважаючи на поразку, революція 1848-1849 рр. мала важливі позитивні наслідки для населення західноукраїнських земель. Вона лiквiдувала серйозні перешкоди на шляху розвитку краю. Одним iз здобутків революції стала активiзацiя національно-визвольної боротьби народних мас, піднесення рівня їхньої національної свiдомостi.
В останньому питанні студентам необхідно зосередити увагу на суспільному розвитку, зокрема відзначити, що на нього значно вплинула Велика французька революція та Вітчизняна війна 1812 року. Також треба простежити еволюцію представників українського суспільства, які підтримували ідеї суспільних змін (декабристи, Кирило-Мефодіївське товариство, Громади, Братство тарасівців), та дати оцінку їхній діяльності. У висновку треба зазначити, що ці організації стали підґрунтям для створення політичних партій. Студенти мають визначити, які українські партії утворилися наприкінці ХІХ – на початку ХХ ст., як в Західній, так і в підросійській Україні, стисло охарактеризувати їхні  програмні документи, назвати імена декількох представників від кожної політичної сили. У цьому ж питанні треба відзначити вплив російської революції 1905-1907 рр. на Україну.

Заняття 5. Тема: Україна в новітню добу 
(1914 р. – початок ХХІ ст.)

1.	Україна в Першій світовій війні. Періодизація та наслідки Української революції 1917–1921 рр.
2.	Українські землі на політичній мапі Європи в 20-30-ті рр. ХХ ст. Їхнє соціально-економічне і політичне становище під владою більшовиків, Польщі, Румунії та Чехословаччини
3.	Періодизація Другої світової війни для України та стисла характеристика періодів. Політичні підсумки Другої світової війни для України.
4.	Соціально-економічний і політичний розвиток УРСР після Другої світової війни. Всеохоплююча криза радянського суспільства та її прояви в УРСР кінця 1980-х – початку 1990-х рр.
5.	Проголошення незалежності України. Реформування суспільно-політичного ладу та економічної системи в 1990-х – 2000-х рр. «Помаранчева» революція 2004 р. і «Революція Гідності» 2014 р. Шлях до євроінтеграції та загострення відносин з Росією.
Основні поняття: Антанта, Четвертний союз, Перша світова війна, Тимчасовий уряд, двовладдя, Центральна Рада, Генеральний секретаріат, Універсали Центральної Ради, громадянська війна, Українська Народна Республіка (УНР), сепаратний мир, Брестський мир, інтервенція, Українська держава, «отаманщина», Директорія, Акт злуки українських земель, Західноукраїнська Народна Республіка (ЗУНР), більшовизм, політика воєнного комунізму, продрозкладка, націоналізація, радянська влада, Варшавський договір, Ризький мирний договір, нова економічна політика (НЕП), продподаток, інфляція, денаціоналізація, кооперація, план ГОЕРЛО, Союз Радянських Соціалістичних Республік (СРСР), політика коренізації, політика українізації, національне відродження, індустріалізація, колективізація, розкуркулення, п'ятирічки, Голодомор, інакомислення, репресії, тоталітаризм, конституція, соціалізм, комунізм, Ліга Націй, політика «пацифікації», осадники, Українська Військова Організація (УВО), Організація українських націоналістів (ОУН), інтегральний націоналізм, греко-католицька церква, Підкарпатська Русь, Карпатська Україна, Мюнхенська змова, агресія, Друга світова війна, пакт «Молотова-Ріббентропа», Антикомінтернівський пакт, фашизм, нацизм, радянізація, план «Барбаросса», план «Ост», евакуація, окупаційний режим, «новий порядок», гетто, концентраційний табір, Акт відновлення Української держави, рух Опору, партизанський рух, підпілля, «рейкова війна», Українська Повстанська армія (УПА), антигітлерівська коаліція, колабораціонізм, Нюрнберзький процес, Організація Об'єднаних Націй (ООН), «холодна війна», операція «Вісла», депортація, повоєнна відбудова, радянізація, десталінізація, «хрущовська відлига», лібералізація, дисидентський рух, «перебудова», діаспора, багатопартійність, геополітика, автокефалія, демократія, консерватизм, лібералізм, модернізація, парламентаризм, плюралізм, опозиція, президент, правова держава, референдум, олігархія, приватизація, інфляція, безробіття, демонополізація, ринкова економіка, страйк, «справа Гонгадзе», «помаранчева революція», «справа Тимошенко», Майдан, анексія Криму, «Революція Гідності», внутрішні переселенці, тимчасово окуповані території, антитерористична операція (АТО), «справа Надії Савченко».

Теми презентацій:
1.	Особливості двовладдя в Україні.
2.	Брест-Литовська угода: сутність, значення, наслідки.
3.	Політичні погляди та діяльність П. Скоропадського. 
4. Життя та діяльність С. Петлюри.
5. Голодомор 1932-1933 рр. в Україні.
6. Степан Бандера: політичний портрет.
7. Голодомор 1932 – 1933 рр. в Україні.
8. Степан Бандера: політичний портрет.
9. Створення і діяльність УПА.
10.Харківщина в роки Другої світової війни.
11. Медики в роки Другої світової війни.
12.Голод в Україні 1946–1947 рр.
13. Політичний портрет П. Шелеста.
14. Дисидентський рух 60–80-х років в Україні.
15.Витоки і процеси розвитку новітньої державності в Україні.
16. Ринкові реформи в Україні: сучасний стан й майбутнє.
17. Україна на теренах світового співробітництва.

Практичні завдання для самостійної роботи студентів:
1.	Окресліть основні етапи визволення українських земель від гітлерівських загарбників.
2.	Назвіть, до яких міжнародних організацій вступила Україна в повоєнний період.
3.	У тексті Конституції України знайдіть статті, що стосуються освіти та охорони здоров’я. Які гарантії у  цій сфері мають українці?

Питання для самоперевірки
1.	Доведіть, що Перша світова війна мала для українців трагічний характер.
2.	Які соціально-політичні альтернативи відкривались в Україні після перемоги Лютневої революції в Росії?
3.	Коли і за яких обставин була створена Центральна Рада? Хто був її головою?
4.	Як віднеслася Центральна Рада до проголошення радянської влади в Петрограді в жовтні 1917 р.? Проаналізуйте взаємини Центральної Ради та Раднаркому Росії.
5.	Розкажіть про Універсали Центральної Ради, у чому полягали їх зміст і значення, коли вони були видані?
6.	Коли і де був Перший Всеукраїнський з'їзд рад, які рішення він прийняв?
7.	Що ви знаєте про Брестський мирний договір?
8.	Розкажіть про діяльність гетьмана П. Скоропадського та проаналізуйте основні напрями політики гетьмана. Чому він не знайшов підтримки українського народу?
9.	У чому причини поразки Директорії?
10.	 Проаналізуйте причини поразки української революції 1917–19201рр.?
11.	 У чому історичне значення української революції 1917–1921 рр.?
12.	 Які були підсумки української революції 1917–1921 рр.?
13.	 Назвіть історико-етнографічні регіони України, які входили до складу Радянської України.
14.	 Яка ситуація склалася в Україні після закінчення української революції 1917–1921 рр.?
15.	Охарактеризуйте сутність та значення НЕПу.
16.	 Причини згортання НЕПу. Чому політика НЕПу була приречена на згортання?
17.	Які засади лежали в утворенні СРСР? Яку позицію займали керівні діячі УСРР з питань створення СРСР?
18.	 Розкажіть про політику українізації. У чому виявився суперечливий характер процесу українізації?
19.	 Якими були причини та труднощі індустріалізації?
20.	 Порівняйте радянську індустріалізацію та індустріалізацію, яка проходила у західноєвропейських країнах.
21.	 У чому сутність та наслідки колективізації?
22.	 Що таке тоталітаризм? Визначте причини утвердження сталінського тоталітарного режиму. 
23.	 Дайте оцінку Конституції України 1937 р.
24.	 Назвіть історико-етнографічні регіони України, які входили до складу Польщі, Чехословаччини і Румунії.
25.	 Яку політику здійснювала румунська владо щодо українського населення?
26.	 Що таке Польща Б? Яку політику проводила польська влада щодо українських земель?
27.	 Яка політика Польщі получила назву «пацифікація»?
28.	 З якою метою польська влада проводила політику переселення поляків на українські землі?
29.	 Як ви розумієте «патріотизм» та «націоналізм»? У чому її схожість і відмінність? 
30.	 У чому сутність «інтегрального націоналізму»? Хто засновник цієї теорії?
31.	 Які методи боротьби використовувала ОУН? Які наслідки вони мали?
32.	 Чому напередодні Другої світової війни ОУН розкололася на ОУН (М) і ОУН (Б)?
33.	 Розкажіть про становище українців у складі Чехословаччини.
34.	 Як склалася доля Карпатської України? 
35.	 Що ви знаєте про соціально-економічну ситуацію в західноукраїнських землях, які входили до складу Польщі, Чехословаччини та Румунії.
36.	 Що собою являє пакт «Молотова-Ріббентропа»? Яке значення він мав для України?
37.	 Яка оцінка дається пакту «Молотова-Ріббентропа» в сучасній історіографії?
38.	 Коли і якими подіями розпочалася Друга світова війна? Назвіть її причини.
39.	 Що таке радянізація, яке значення вона мала?
40.	 Що таке план «Барбаросса» і план «Ост»?
41.	 Назвіть причини поразки радянських військ в початковий період війни.
42.	 Яким було ставлення німців до Акту відновлення української держави? 
43.	 Як висвітлюється в сучасній літературі діяльність ОУН-УПА?
44.	 Як Ви ставитеся до питання примирення ветеранів колишньої Радянської Армії та учасників ОУН-УПА?
45.	 Приведіть приклади окупаційної політики та геноциду в Україні.
46.	 Розкажіть про рух Опору на українських землях.
47.	 Коли Україна була визволена від гітлерівських загарбників?
48.	 Якими подіями закінчилася Друга світова війна? 
49.	Назвіть цілі й дайте характеристику діяльності ОУН-УПА в післявоєнний період.
50.	 Коли і як завершилося формування території сучасної України?
51.	 Якими були особливості відбудови економіки в післявоєнний період?
52.	 Розкрийте причини голоду 1947 р. та його масштаби в Україні?
53.	Чому десталінізація не призвела до зміни політичної системи в УРСР?
54.	Назвіть напрями перетворень, які здійснювала радянська влада в Західній Україні.
55.	 Яка була сутність та наслідки політики десталінізації?
56.	 Охарактеризуйте дисидентський рух в Україні. Чому він не мав масового характеру?
57.	 Проаналізуйте причини й наслідки застійних явищ в Україні в 70-ті – пер. пол. 80-х рр.
58.	 Що це таке «перебудова», що вона означала для України?
59.	 Якими, на Ваш погляд, були причини розпаду СРСР?
60.	 Які альтернативи розвитку мала Україна в 1991 р.?
61.	 Як поставився світ до України після проголошення її незалежності?
62.	 Які атрибути держави були прийняті після 24 серпня 1991р.?
63.	 Яка державна символіка була затверджена на початку незалежності? Як вона змінилася пізніше?
64.	 Які чинники, на вашу думку, вплинули на наростання соціальної напруги в українському суспільстві на початку III тисячоліття?
65.	 Що Ви знаєте про розвиток багатопартійності в Україні?
66.	 Які основні підсумки перетворень в економіці та соціальної галузі за роки незалежності?
67.	 Висвітліть основні пріоритетні напрями зовнішньої політики України.
68.	 Коли була прийнята Конституція України?
69.	 Коли в Україні була введена власна грошова одиниця? 
70.	 Як, на вашу думку, можливо вирішити мовне питання в Україні?
71.	 Якими подіями був викликаний Майдан-2004. Що він продемонстрував?
72.	 Чому в Україні стали можливими події осені 2014 – зими 2015 року? 
73.	Як ви оцінюєте Революцію Гідності? Чи вважаєте ви, що «Небесної сотні» можна було уникнути?
74.	 Як ви оцінюєте втрату Україною Криму? 
75.	 Чи підтримуєте ви думку, що конфлікт на Донбасі – громадянська війна. Чому в Україні проводиться антитерористична операція? Обґрунтуйте свою думку.
76.	 Яким Ви бачите майбутнє України?

Методичні вказівки для роботи на семінарському занятті.
У першому питанні, присвяченому Першій світовій війні та Україні, студенти повинні розглянути плани ворогуючих блоків щодо України, розкрити перебіг подій на українських територіях. Також треба відзначити, що для українців Перша світова війна мала трагічний характер, адже вони опинилися по різні боки воюючих сторін,  дати загальну характеристику соціально-економічному та політичному становищу в Росії, що склалося після Лютневої революції 1917 року. Розкажіть, що Ви знаєте про створення Центральної Ради, хто був її головою? На основі Універсалів Центральної Ради простежте її зовнішню та внутрішню політику. В якому Універсалі йдеться про незалежність України, назвіть його дату опублікування. Розкажіть про умови Берестейського мирного договору. Слід розглянути, яким чином прийшов до влади гетьман П. Скоропадський. Зверніть увагу на його внутрішню до зовнішню політику, дайте оцінку його діяльності. Які, на Вашу думку, були причини державного перевороту в  грудні 1918 року? Зверніть увагу на внутрішньо- та зовнішньополітичне становище України в період Директорії. Розкажіть про воєнні дії на території України в період з 1919 по 1921 рр. Які причини поразки УНР на політичній арені України? Зробить висновок по революційним подіям 1917–1921  рр. Також приділіть увагу подіям, що розгорнулися на західноукраїнських землях в 1918–1920 рр. Коли і де була проголошена Західноукраїнська народна республіка? Назвіть ім’я її президента. Розкажіть, що Ви знаєте про акт Соборності – де і коли він був прийнятий?
У другому питанні слід звернути увагу на підсумки революційних подій для України, підкреслити, що не вдалося об’єднати  всі українські землі в складі однієї держави. Назвіть, які регіони входили в Радянську Україну. Яка ситуація склалася в радянській Україні після закінчення української революції 1917–1921 рр.? Визначте причини впровадження нової економічної політики (НЕП), які заходи вона передбачала, яке значення мала для відновлення народного господарства. До якого терміну вона існувала, чому була приречена на згортання? Необхідно підкреслити, що пошук форм національно-державного будівництва проходив в умовах гострих дискусій, зіткнення різних думок. Які засади лежали в утворенні СРСР? Яку позицію займали керівні діячі УСРР з питання створення СРСР? З’ясуйте наслідки утворення СРСР для України. Проаналізуйте передумови, а також економічні та політичні обставини впровадження політики індустріалізації, визначте її позитивні та негативні наслідки, у чому були її особливості порівняно з країнами Заходу. Проаналізуйте детальніші здобутки та втрати України, назвіть велетнів промислового будівництва  перших п’ятирічок, у тому числі в Харкові. Розповідаючи перебіг колективізації, зверніть увагу на те, якими методами вона впроваджувалась, які наслідки мала. Обов’язково проаналізуйте причини та наслідки Голодомору 1932-1933 рр. 
Також  слід розглянути соціально-економічні, політичні та релігійні утиски Польщі щодо українців. Розкажіть, що Ви знаєте про політику колонізації? Які території входили до так званою «Польщі Б»? Яка політика Польщі отримала назву «пацифікація»? Особу увагу приділіть тому, які українські організації виникли у зв’язку з польськими утисками, яку тактику боротьби вони використовували? Назвіть імена лідерів організацій. Дайте визначення поняттю «інтегральний націоналізм». 
Розкрийте становище українських земель у складі Румунії. Які етапи в політиці румунської влади стосовно України можливо виділити? Зупиниться на особливостях соціально-економічного, та національного розвитку цих земель. Дайте визначення терміну «румунізація». 
Охарактеризуйте становище українських земель у складі Чехословаччини. Порівняйте соціальне-економічне, національне та релігійне становище західноукраїнських земель у складі трьох держав. Що ви знаєте про Карпатську Україну, хто був президентом цієї республіки, розкажіть про її політичну долю та значення в історії української державності. 
У третьому питанні студенти мають звернути увагу на причини та початковий етап Другої світової війни, розглянути етапи приєднання західноукраїнських земель до СРСР та вказати, що приєднання відбувалося згідно до таємного протоколу, долученого до пакту Молотова-Ріббентропа. Отже, влітку 1940 р. майже всі землі були об’єднані в кордонах однієї держави. Як закономірний наслідок, треба охарактеризувати радянізацію цих областей. Коли та як почалася німецько-радянська війна, чому на її першому етапі Червона армія зазнала  численних поразок. Наслідком таких невдач стає окупація української території та встановлення окупаційного режиму. Студенти мають назвати зони окупації, позначити їхні центри та території, що входили туди. Також необхідно відзначити, що окупанти використовували метод терору, як основний для приборкання місцевого населення. Розкажіть про діяльність радянських партизан і ОУН-УПА. І дотепер питання діяльності ОУН-УПА має неоднозначну оцінку в українському суспільстві та є найбільш дискусійним і політизованим. У цьому ж питанні студенти повинні відмітити, що просування окупантів вглиб території країни було зупинене Червоною армією, а переламними в ході війни стали Сталінградська та Курська битви. З того часу війська Червоної армії починають визволяти територію України. Студентам треба знати основні визвольні операції – Курську битву, битву за Дніпро, Корсунь-Шевченківську операцію, визволення Криму тощо. Також необхідно зазначити, що війна призвела до важких наслідків та людських втрат українського народу. Головним політичним підсумком Другої світової війни для України стало те, що всі українські етнічні землі об’єднувалися у межах єдиної радянської республіки. Крім того, Україна після війни отримала змогу виступати самостійним суб’єктом на світовій політичній арені, входити до складу міжнародних організацій тощо. 
Під час обговорення четвертого питання дайте загальну характеристику світовій політичній ситуації, що склалося в світі після Другої світової війни. Розкажіть, що Ви знаєте про зовнішньополітичну діяльність України, яку роль зіграла Україна в створенні Організації об’єднаних націй. Дайте визначення поняттю «холодна війна», між якими країнами вона велася? Особливу увагу треба звернути на особливості відбудови української економіки та її наслідків. Якими методами радянське керівництво встановлювало свою владу на західноукраїнських землях? Зверніть увагу на поняття «культ особи», до кого з лідерів його можливо застосовувати? Розкажіть, що Вам відомо про хрущовську «відлигу»? Зверніть увагу, що з передачею Криму Україні завершилося формування української території. Опишіть командно-адміністративні методи управління у середині 50-х –  на поч. 60-х рр.  ХХ ст. Які реформи передбачалися, та чи були вони реалізовані в період «застою»? Які причини зумовили виникнення руху «шістдесятників»? У чому полягав дисидентський рух в Україні? Також треба розглянути події, які увійшли в історію під назвою «перебудови». Що Вам відомо про це поняття, з якими подіями його пов’язують? Дайте визначення поняттям «перебудова» та «гласність». Зверніть увагу на Декларацію про державний суверенітет, Акт проголошення незалежності України.
В останньому питанні студенти повинні зазначити, що здобуття незалежності України стало відправною точкою, яка поклала початок якісно новому розвиткові держави. У перші роки незалежності держава набула усіх атрибутів – зафіксовано кордони, затверджено символіку, введено грошову одиницю – гривню, створено та прийнято Конституцію. Зокрема, докорінні зміни відбулися у політиці. Треба відзначити, що почала формуватися багатопартійна система, яка на перших порах була недосконалою. Україна від тоталітаризму перейшла до демократії, від класових – до загальнолюдських цінностей. У перші ж роки була налагоджена взаємодія між трьома гілками влади. Студенти повинні знати сутність таких подій, як «справа Гонгадзе», «Помаранчева революція», Майдан, «справа Тимошенко», які надали країні як позитивного, так і негативного іміджу. Слід вказати на причини та наслідки «Революції Гідності» 2014 р., анексію Криму Російською Федерацією, охарактеризувати події 2014-2016 років на Донеччині та Луганщині. Студентам необхідно згадати про появу внутрішніх переселенців.
Студенти повинні зауважити, що на початок 90-х років економіка України була не досконалою. Після здобуття незалежності країна потребувала докорінних реформ. Новий курс був обраний на ринкові відносини. Серед наслідків треба відмітити утворення приватного сектору в економіці, врегулювання системи державних податків. Студенти повинні оперувати поняттями «шокова терапія», «ваучер», «інфляція», «безробіття». Також треба відзначити, що незалежність України поступово була визнана державами світового співтовариства. Це дало змогу динамічно виступати на міжнародній арені, брати участь у різноманітних міжнародних організаціях. Позитивного іміджу країні додали зміцнення партнерських стосунків з країнами Європи та Америки, ЄС, НАТО, відмова від ядерної зброї, що продемонструвало мирні наміри у зовнішній політиці. Студенти повинні знати  основні принципи воєнної доктрини країни, спрямовані на протидію агресії з боку Російської Федерації; характеризувати кроки на шляху досягнення Україною критеріїв, необхідних для набуття членства в Європейському Союзі та Організації Північноатлантичного договору; забезпечення рівноправного взаємовигідного співробітництва з усіма зацікавленими державами-партнерами.  

Тематика презентацій з історії України
1. Видатні дослідники історії України та їх погляди.
2. Скіфи та Скіфія.
3. Перші слов’янські археологічні культури.
4. Господарство та суспільний лад східних слов’ян.
5. Історична зумовленість та значення хрещення Русі.
6. Походження української державної символіки.
7. Володимир Мономах.
8. Данило Галицький як історична особа.
9. Монгольська навала на українські землі, її наслідки.
10. Становище України в складі Речі Посполитої.
11.	Заснування Запорозької Січі та її роль в історії українського народу.
12.	Петро Конашевич-Сагайдачний.
13.	Утворення козацької держави та її еволюція.
14.	Б. Хмельницький – державний діяч і полководець.
15.	Слобідська Україна в XVII–XVIIІ ст.
16.	Історія виникнення м. Харкова.
17.	Українське козацтво в загальноісторичному контексті.
18.	Соціальні конфлікти за доби Гетьманщини: причини, характер.
19.  Гетьман К. Розумовський.
20.	Кирило-Мефодіївське товариство. 
21.	Виникнення українських політичних партій.
22.	Аграрна реформа П. Столипіна в Україні та її наслідки.
23.	Особливості двовладдя в Україні.
24.	Брест-Литовська угода: сутність, наслідки, значення.
25.	Політичні погляди та діяльність П. Скоропадського. 
26.	Життя та діяльність С. Петлюри.
27.	Голодомор 1932–1933 рр. в Україні.
28.	Степан Бандера: політичний портрет.
29.	Створення і діяльність УПА.
30.	Харківщина в роки Другої світової війни
31.	Медичні працівники в роки Другої світової війни.
32.	Голод в Україні 1946–1947 рр.
33.	Політичний портрет П. Шелеста.
34.	Дисидентський рух 60–80 років в Україні.
35.	Витоки і процеси розвитку новітньої державності в Україні.
36.	Ринкові реформи та держава в Україні: сучасний стан і майбутнє.

Презентація історичної проблеми на семінарському занятті з історії України складається з трьох частин:
-	реферату презентації;
-	демонстраційного матеріалу (презентація у програмі Power Point)
-	виступу.

Методичні поради до підготовки рефератів

Основні вимоги до реферату

1.	Реферат повинен оформлюватися згідно з загальновживаними правилами.
2.	Загальний обсяг реферату має становити 8–10 сторінок комп’ютерного тексту.
3.	В рефераті студент обов’язково посилається на джерела і авторів, з яких запозичив матеріали.
4.	Текст реферату обов’язково повинен бути структурований.
5.	Реферат подають в швидкозшивачі чи переплетінні. 

Оформлення реферату

1.	Текст реферату може бути надруковано на комп’ютері або написано розбірливим почерком на одній стороні аркуша білого паперу А 4 через 1,5 інтервали,  шрифт Times New Roman, кегль 14. Береги: ліве – 20 мм, праве – 10 мм, верхнє і нижнє – 20 мм.
2.	Сторінки нумеруються починаючи з 3-ої. Перша сторінка – це титульний аркуш (номер сторінки не вказується). Він містить найменування вищого навчального закладу, назву кафедри та дисципліни, з якої готується реферат, назву реферату, прізвище, ім’я та по батькові автора, а також науковий ступень, вчене звання, прізвище, ім’я та по батькові керівника, місто і рік написання. Друга сторінка (номер сторінки також не вказується) містить зміст реферату. Він включає найменування та нумерацію всіх пунктів роботи, зокрема вступу, розділів та підрозділів основної частини, висновку, списку використаної літератури. 

Список літератури

Укладається за алфавітом авторів чи назв з обов’язковою вказівкою міста, року видання та кількістю сторінок.
Посилання

Посилання в тексті зазначаються квадратними дужками з вказівкою номера джерела та сторінки.
Зміст реферату

Реферат обов’язково повинен мати вступ, основну частину та висновок. 
Вступ

У вступі потрібно обґрунтувати обрання теми: актуальність, ступінь дослідження, сформувати мету і задачі.

Основна частина

Основна частина складається з 2 –х і більше розділів, які необхідно для висвітлення теми. 

Висновок

Представляє собою найважливіші результати аналізу поставленої проблеми.

Методичні поради до виступу

Виступ за обраною темою – це лаконічна доповідь основним моментів реферату, підкріплена демонстрацією слайдів. Студент має вільно володіти матеріалом, логічно викладати зміст реферату, відповідати на поставлені запитання, коментувати слайди, пояснювати терміни.

Методичні поради до підготовки презентацій

1. Використовуйте ефектні матеріали для оформлення свого виступу.
У якомусь сенсі простота використання програми PowerPoint є її гіршим ворогом. Створення ефектних слайдів і картинок може бути простим і захоплюючим заняттям, проте не слід забувати, що PowerPoint не призначається для автономного використання. Аудиторія хоче чути ваш виступ, а не дивитися на зображення, які блимають на екрані. Створіть переконливу презентацію, але подбайте про те, щоб ваші власні висловлювання були не менш яскравими. Не слід забувати, що слайди грають допоміжну роль під час усного виступу.
2. Не ускладнюйте презентацію.
Ви напевно бачили презентації, створені в PowerPoint та інших програмах, які явно викликають у доповідача більшу наснагу, ніж сама тема обговорення. Часом виникає таке відчуття, що автор презентації просто закоханий у кожну створену ним лінію, завитки і спецефект. Однак найбільш ефектні презентації PowerPoint прості. Такі презентації містять зрозумілі діаграми та графіки, що підкреслює мова доповідача.
3. Зведіть кількість цифр і статистики до мінімуму.
Одним з привабливих аспектів PowerPoint є можливість представлення ідей і висловлювань доповідача в короткій формі. Складно донести думку через нагромадження цифр та статистики. Ефектна презентація PowerPoint не містить більшої кількості цифр. Якщо необхідно підкреслити якісь статистичні дані у презентації, скористайтеся малюнком чи фотографією.
4. Не повторюйте те, що написано на слайдах PowerPoint.
Однією з найбільш поширених і шкідливих звичок серед користувачів PowerPoint є читання тексту на слайдах. Це не тільки надмірність (невже ваша роль полягає лише в тому, щоб клацати мишею?), а й вірний спосіб зробити нудною будь-яку, навіть саму яскраву презентацію. Показ презентації повинен супроводжуватися усною мовою, яка доповнює і описує (але не переказувати) видиму на екрані інформацію.
5. Робіть своєчасні зауваження.
Ще одна поширена проблема – збіг за часом зауважень доповідача з відображенням нового слайда. Це лише розсіює увагу аудиторії. При правильному плануванні презентації спочатку має відображатися новий слайд і аудиторії дається певний час на те, щоб прочитати і засвоїти інформацію, а потім йдуть коментарі доповідача, що уточнюють та доповнюють показане на екрані.
6. Робіть перерви.
Як вже було зазначено, PowerPoint краще всього використовувати в якості візуального доповнення до усного виступу. Досвідчені користувачі PowerPoint не соромляться час від часу показувати аудиторії порожній екран. Це не тільки дозволяє слухачам відпочити, але і допомагає сфокусувати увагу під час усного спілкування, наприклад в ході групового обговорення або при відповіді на запитання аудиторії.
7. Використовуйте яскраві кольори.
Яскравий контраст між текстом, графікою і фоном допомагає донести до слухачів думки й емоції.
8. Імпортуйте додаткові малюнки та фотографії.
Не обмежуйтеся тим, що пропонує PowerPoint. Використовуйте зовнішні малюнки та фотографії, а також відео, щоб прикрасити та урізноманітнити свою презентацію.
9.  Відредагуйте презентацію перед виступом.
Ніколи не забувайте про аудиторію. Підготувавши слайди PowerPoint у чорновому варіанті, відредагуйте їх, уявивши, що ви - один із слухачів. Якщо щось здасться непривабливим, відволікаючим або незрозумілим, правте безжально. У більшості випадків така правка добре відбивається на якості презентації в цілому.

Зразок титульної сторінки реферату

Міністерство охорони здоров’я УКРАЇНИ
Харківський НАЦІОНАЛЬНИЙ медичний університет

Кафедра суспільних наук 

Реферат
 з курсу «Історія України» 

Тема: Б. Хмельницький – державний діяч і полководець.

Виконав: студент 12 гр.
другого медичного ф-ту
Байрачний К.
Науковий керівник: доц. Демочко Г. Л.	

Харків – 2016

СПИСОК ЛІТЕРАТУРИ
Підручники
1.	Археологія історії України: Навч. посібник /Л. Л. Залізняк, О. П. Моця, В. М. Зубар та ін.: за ред. Л. Л.Залізняка. – К. : Либідь, 2005. – 504 с. 
2. Бойко О. Д.  Історія України: Навч. посібник для студентів вищих навчальних закладів. Видання 3-тє, виправлене, доповнене / О. Д. Бойко. – К. : Академвидав, 2005. – 688 с. 
3. Курс української історії: З найдавніших часів до ХХ століття. Навч.  посібник / В. Й. Борисенко – 2-ге вид.: – К.: Либідь, 1998. – 616 с. 
4. Бунятян К. П. Давнє населення України: Навч.  посібник  / К. П. Бунятян.  – К. : Либідь, 1999. – 228 с. 
5. Українська нація: витоки, становлення і сьогодення. Навч. посібник / М. М. Вівчарик, В. П. Капелюшний. – К. : Олан, 2003. – 280 с. 
6. Ґудзь В. В.  Історія України:  Підручник для студентів неісторичних спеціальностей вищих навчальних закладів  / В. В. Ґудзь. – К. : Видавничий Дім «Слово», 2003. – 616 с. 
7. Давня історія України: Навч. посібник: У 2 кн. / П. П. Толочко (керівник авторського колективу), Д. Н.Козак, С. Д. Крижицький та ін. – К. : Либідь, 1994. – Кн.1 / П. П.Толочко, С. Д.  Крижицький, В. Ю. Мурзін та ін. – 240 с.; Кн.2 / П. П.Толочко, Д. Н.Козак, О. П. Моця та ін. – К. : Либідь, 1994. – 224 с. 
8. Історія України. ХХ – до початку ХХІ століття: навч. посібник / За заг. ред. В. А. Смолія. – К. : Знання, 2004. – 582 с. 
9. Українська етнологія / Б. Савчук. – Івано-Франківськ: Лілея-НВ, 2004. – 559 с. 
10. Історія України: навчальний посібник / В. Ф. Панібудьласка, В. Ф. Деревінський, А. В Тороп та ін. – 2-ге вид., доп. – К. : КНУБА, 2010. – 140 с. 
11. Історія України: Навчальний посібник / В. М. Литвин, В. М. Мордвинцев, А. Г. Слюсаренко. – К. : Знання-Прес, 2002. – 669 с. 
12. Історія України. Навчальний посібник для студентів неісторичних спеціальностей вищих закладів освіти / В. В. Світлична. Видання 3-тє – К. : Каравела; Львів : Новий світ–2000, Магнолія плюс, 2003. – 308 с. 
13. Історія української державності: Навчальний посібник / В. П. Шевчук, М. Г. Тараненко. – К. : Либідь, 1999. – 480 с. 
14. Яковенко Н. М. Нарис історії України з найдавніших часів до кінця ХVІІІ ст. / Н. М. Яковенко. – К.: Генеза, 1997. – 312 с. 
15. Яковенко Н. М. Нарис історії середньовічної та ранньомодерної України. 2-ге вид., перероблене і розширене. / Н. М. Яковенко. – К. : Критика, 2005. – 584 с. 

Довідкові видання

16. Довідник з історії України (А-Я): Посібн. / За заг. ред. І. Підкови, Р. Шуста. – 2-ге вид., доопр. і доповн. – К. : Генеза, 2001. – 1136 с. 
17. Довідник з історії України / С. В. Кульчицький, Ю. А. Мицик, В. С. Власов. – Х. : Литера, 2010. – 528 с. 
18. Історична наука: термінологічний і понятійний довідник: Навч. посібн. / В. М. Литвин, В. І. Гусєв, А. Г. Слюсаренко та ін. – К. : Вища школа, 2002. – 430 с. 
19. Малий словник історії України. / В. Смолій, С. Кульчицький, О. Майборода та ін. – К. : Либідь, 1997. – 464 с. 
20. Українське козацтво: Мала енциклопедія. – К. : Ґенеза; Запоріжжя : Прем’єр, 2002. – 568 с. 
21. Яблонський В. М. Сучасні політичні партії України: Довідник / В. М Яблонський. – К. : – Лексикон, 1996. – 149 с. 

Збірники документів

22. Голод 1932–1933 років на Україні: Очима істориків, мовою документів / Кер. редкол., упоряд. Р. Я. Пиріг. – К. : Політвидав України, 1990. – 605 с. 
23. Конституційні акти України. 1917–1920. Невідомі конституції України. – К. : Філософська і соціологічна думка, 1992. – 272 с. 
24. Конституція України: Прийняття на п’ятій сесії Верховної Ради України 28 червня 1996 р. – К. : Преса України, 1997. – 80 с. 
25. Національні процеси в Україні: історія і сучасність. Документи і матеріали. Довідник. У 2 ч. / За ред. В. Ф. Панібудьласка. – К. : Вища школа, 1997. – Ч. 1. – 583 с. 
26. Національні процеси в Україні: історія і сучасність. Документи і матеріали: Довідник. У 2 ч. / За ред. В. Ф. Панібудьласка. – К. : Вища школа, 1997. – Ч. 2. – 704 с. 
27. Самостійна Україна / Збірник програм українських політичних партій початку XX ст. – Тернопіль, 1991. – 82 с. 
28. Українські політичні партії XIX – початку XX ст. / Програмові і довідкові матеріали / Упоряд. В. Ф. Шевченко та ін. – К. : Фенікс, 1993. – 336 с.

Узагальнюючі праці

29. Грицак Я. Й. Нарис історії України: формування модерної української нації ХІХ – ХХ ст. / Я. Й. Грицак. – К. : Ґенеза, 2000. – 360 с. 
30. Грушевський М. С. Хто такі українці і чого вони хочуть? / М. С. Грушевський. – К. : Вид-во  «Знання України», 1991. – 240 с. 
31. Державна символіка України. – Навч. посібник – К. : «Довіра», 2004. – 156 с. 
32. Залізняк Л. Л. Від склавинів до української нації. / Л. Л. Залізняк. – К. : Бібліотека українця, 2004. – 256 с. 
33. Залізняк Л. Походження українського народу. / Л. Л. Залізняк. – К. : Вища школа,1999. – 264 с. 
34. Культура і побут населення України. – К. : Либідь, 1993. – 288 с. 
35. Наливайко Д. С. Козацька християнська республіка – Запорозька Січ у західноєвропейських історико-літературних пам’ятках / Д. С. Наливайко. – К. : Дніпро, 1992. – 495 с. 
36. Нариси з історії українського державотворення. – К. : Генеза, 1995. – 608 с. 37. Смолій В. А. Богдан Хмельницький (соціально-політичний портрет) / В. А. Смолій, В. С. Степанков. – К. : Либідь, 1995. – 624 с. 
38. Українська державність у XX столітті: Історико-політологічний аналіз. – К. : Політична думка, 1996. – 448 с. 
39. Шевчук В. П. Історія української державності: Курс лекцій: Навчальний посібник / В. П. Шевчук, М. Г. Тараненко. – К.: Либідь, 1999. – 480 с. 

Журнальні статті
40. Бадзьо Ю. Національна ідея і національне питання – 10 років невизначеності / Ю. Бадзьо // Політична думка. – 2001. – № 1/2. – С. 3–12.
41. Батюк В. Українська державність напередодні та в роки визвольної війни 1648 – 1654 рр. у працях дослідників із західної діаспори / В. Батюк  // УІЖ. – 1993. – № 1. – С. 50–56.
42. Борисенко В. Анти, руси, українці / В. Борисенко // Віче. – 1993. – № 7. – С. 138–149.
43. Бородухін В. Українська державність у монголо-татарську добу / В. Бородухін // Історія України. – 1999. – № 42. – С. 15–26.
44. Брицький П. Утворення СРСР: радянський стереотип та історико-правова діяльність / П. Брицький, Є. Юрійчук  // Пам’ять століть. – 2003. – № 4. – С. 23–51.
45. Васильєв В. Україна в політиці керівництва СРСР напередодні Другої світової війни / В. Васильєв // УІЖ. – 2005. – № 1. – С. 4–15.
46. Верстюк В. Ф. Українська революція і доба Центральної Ради // УІЖ. – 1995. – № 5. – С. 37–50.
47. Волковинський В. М. Столипін: з життя та державної діяльності / В. М. Волковинський, Ю. А. Лівенець // УІЖ. – 1991. – № 4. – С. 17–31.
48. Гамрецький Ю. М. Універсали – визначні віхи історії Центральної Ради / Ю. М. Гамрецький // УІЖ. – 1991. – № 8-9. – С. 23–30. 
49. Горак В. С. Зліт і падіння Директорії / В. С. Горак // Віче. – 1995. – № 4. – С. 106–116.
50. Гошуляк І. Причини поразки Центральної Ради / І. Гошуляк // УІЖ. – 1994. – № 1. – С. 31–45.
51.  Гуржій О.І. До питання про кількість та етнічний склад населення України у другій половині ХVІІ ст. / О.І. Гуржій // УІЖ. – 1993. – № 4/6. – С. 43–49.
52. Залізняк Л. Де, як і коли виникла давньоруська народність / Л. Залізняк // Пам`ять століть. – 1998. – № 6. – С. 2–15.
53. Здіорик О. УПА: між ідеологічними стереотипами і правом / О. Здіорик // Віче. – 2002. – № 10. – С. 15–22.
54. Касьянов Г. Ідеологія ОУН: історико-ретроспективний аналіз  / Г. Касьянов // УІЖ. – 2004. – № 1. – С. 29–42. 
55. Квіт С. Помаранчева революція як комутаційна проблема / С. Квіт // Визвольний шлях. – 2005. – № 3. – С. 33–49.
56. Коваль М. ОУН – УПА: Між Третім рейхом і сталінським тоталітаризмом / М. Коваль // УІЖ. – 2000. – № 3. – С. 3–21.
57. Ковальчук  М. Гетьман Скоропадський і українське державотворення доби визвольних змагань / М. Ковальчук // Пам’ять століть. – 2002. – № 1. – С. 38–52.
58. Кульчицький С. В. Центральна Рада. Утворення УНР / С. В. Кульчицький  // УІЖ. – 1992. – № 5,6. –  С. 71–88, 73–94.
59. Лозицький В. С. Політика українізації в 20–30-х рр.:  історія, проблеми, уроки / В. С. Лозицький // Сторінки політичної історії України. – К., 1990. – С. 46–55.
60. Мельник Л. Нариси козацької держави в українській суспільній думці в переддень Хмельниччини  / Л. Мельник // Розбудова держави. – 1998. – № 9/10. – С. 107–112.
61. Мірчук П. Причини загибелі УНР / П. Мірчук // Державність. – 1993. – № 2. – С. 7–14.
62. Наумов С. А. Братство Тарасівців / С. А. Наумов // УІЖ. – 1999. – № 5. – С. 36–44. 
63. Патриляк І. Державне будівництво в планах ОУН (травень 1941) / І. Патриляк // Київська старовина. – 2003. – № 2. – С. 90–113.
64. Рафальський О. Друга світова війна. Етнонаціональний аспект / О. Рафальський // Віче. – 2001. – № 7. – С. 131–141.
65. Романенко Є. Проблема парламентизації в діяльності українських національних партій (1905–1907) / Є. Романенко // Нова політика. – 2002. – № 1. – С. 77–89.
66. Романенко Є. Українські національні партії в Російській імперії / Є. Романенко // Нова політика. – 2001. – № 3. – С. 46–49.
67. Світленко С. Українські громади до половини ХІХ – початку ХХ ст. / С. Світленко // Київська старовина. – 1998. – № 2. – С. 9–28.
68. Сергієнко Г. Я. Кирило-Мефодіївське товариство: утвердження ідеї національного відродження України в слов`янському світі / Г. Я. Сергієнко // УІЖ. – 1996. – № 1. – С. 14–28.
69. Сергієнко Г. Я. Правобережна Україна: відродження козацької державності й визвольний рух проти панування Речі Посполитої (80–90-ті рр. ХVII ст. – поч. XVIII ст.) / Г. Я. Сергієнко // УІЖ. – 1996. – № 3. – С. 105–119.
70. Смолій В. Становлення української державності / В. Смолій,  О. Гуржій // УІЖ. – 1990. – № 10. – С. 10–20.
71. Смолій В. А. Богдан Хмельницький особистість в контексті епохи / В. А. Смолій // УІЖ. – 1995. – № 4. – С. 3–14.
72. Смолій В. А. Феномен українського козацтва в загальноісторичному контексті / В. А. Смолій // УІЖ. – 1991. – № 5. – С. 61–72.
73. Смолій В. А. Угоди гетьманського уряду України з Московською державою (1654–1764 рр.) / В. А. Смолій, В. М. Ричка  // УІЖ. – 1993. – № 4/6.  – C. 96–118.
74. Смолій В. А. Українська національна революція 1648– 1676 рр. крізь призму століть / В. А. Смолій, В. С. Степанков // УІЖ. – 1991. – № 5. – С. 3–12.
75. Степанков В. С. Богдан Хмельницький і проблеми державності України / В. С. Степанков // УІЖ. – 1991. – № 9. – С. 115–127.
76. Степанков В. С. Українська революція 1648–1676 рр. у контексті європейського революційного процесу / В. С. Степанков // УІЖ. – 1997. – № 1. – С. 3–21.
77. Стороженко І. С. Еволюція етнічного складу українського козацтва кінця XV – середини XVII ст.  / І. С. Стороженко // Київська старовина. – 2005. – № 5. – С. 47–66.
78. Сушко О. Вплив помаранчевої революції на міжнародні відносини / О. Сушко // Визвольний шлях. – 2005. – № 3. – С. 40–46.
79. Щербак В. О. Запорозька Січ як фактор консолідації українських козаків до середини XVII ст. / В.О. Щербак // УІЖ. – 1995. – № 5. – С. 66–71.

ІСТОРІЯ УкрАїни
Методичні вказівки для студентів усіх факультетів

Упорядники	Робак Ігор Юрійович
Демочко Ганна Леонідівна
Чернуха Олександр Васильович

Відповідальний за випуск 	Робак І. Ю.

Редактор Демочко Г. Л.
Комп'ютерний набір Чернуха О. В.
Комп’ютерна верстка Чернуха О. В.

План 2016, поз. ___.
Формат А5. Ризографія. Ум. друк. арк.3,1.
Тираж 300 прим. Зам. № ____. ___________________Цена?
Редакційно-видавничий відділ
ХНМУ, пр. Леніна, 4, м. Харків, 61022
izdat@knmu.kharkov.ua

Свідоцтво про внесення суб’єкта видавничої справи до Державного реєстру видавництв, виготівників і розповсюджувачів видавничої продукції серії ДК № 3242 від 18.07.2008 р.