УДК: 616.895
Український вісник психоневрології Том 23, випуск 2 (83), 2015, С.110Клінічна специфіка емоційних розладів у біженців, які вимушено лишили місця постійного мешкання.
Кожина Г.М., Маркова М.В., Михайлов В.Б, Фельдман Д.А.
Харківський національний медичний університет 

Різні екстремальні ситуації, стихійні лиха та катастрофи надають виражений негативний вплив на психіку постраждалих людей. Психічні розлади під час бойових конфліктів є розповсюдженими формами патологічних станів, які виникають як у військовослужбовців та полонених, так і біженців, які вимушено лишили місця постійного мешкання.
Мета дослідження: вивчення особливостей розвитку психоемоційних порушень у осіб-переселенців із зони АТО. 
Для вирішення поставленої мети нами проведено комплексне обстеження 43 осіб (19 чоловіків і 23 жінок) у волонтерському центрі, розташованому на центральному вокзалі міста Харкова. 
Основними методами дослідження були: клініко-психопатологічні, психодіагностичні (шкала депресії Гамільтона, шкала тривоги Спілбергера-Ханіна, шкала якості життя), статистичні. 
Отримані результати показали, що провідними патопсихологічними синдромами у осіб - переселенців із зони АТО були астено-депресівний (75,9%), астено-тривожний (82,5%), астено-фобічний (13,2 астено-іпохондричний (3,3%) синдроми. 
Результати психодіагностичних досліджень виявили, що у чоловіків показники реактивної тривоги (середній бал - 37,7±3,0), були вище показників особистісної тривожності (середній бал - 32,6±2,9). Навпаки, у жінок показники особистісної тривожності (середній бал - 38,6±2,9) були вище показників реактивної тривоги (середній бал - 34,7±3,0). Вираженість депресивної симптоматики також незначно переважала у жінок. Середній бал за шкалою Гамільтона у чоловіків становив 17,0 ± 2,3 балів, у жінок - 18,0 ± 2,3 балів. 
Результати обстеження за шкалою якості життя не показали істотних відмінностей у чоловіків і жінок. Найнижче всього були оцінені шкали: «Психоемоційний стан», «Міжособистісна взаємодія», «Загальне сприйняття якості життя». 
Таким чином, у більшості осіб, які виїхали із зони АТО, спостерігаються психоемоційні порушення різного ступеня вираженості, які вимагають подальшої корекції в умовах спеціалізованих медичних установ.