Матеріали IV міжнародної науково-практичної конференції "Медична психологія: здобутки, розвиток та перспективи", Київ, 2015, С. 37

Сучасні підходи до медико-психологічної реабілітації внутрішньо переміщених осіб.
Кожина Г.М., Коростій В.І.
Харківський національний медичний університет 
 	
Розвиток збройного протистояння на Сході України призвів до виникнення численних психологічних проблем серед мешканців частини Донецької та Луганської областей, багато з яких були вимушені залишити свої домівки та переїхати на іншу територію України.
Згідно з керівними принципами УВКБ ООН з питання про переміщення осіб усередині країни, внутрішньо переміщені особи  визначаються як люди або групи людей, які були змушені рятуватися втечею, покинути свої будинки, місця проживання, через або для того, щоб уникнути наслідків збройного конфлікту, ситуації загального насильства, порушень прав людини або стихійних лих/техногенних катастроф, і які не перетнули міжнародно-визнаний державний кордон країни.
Станом на 21 травня 2015 року УВКБ ООН володіє інформацією про 1,299,800 ВПО., ці дані надані Міністерством соціальної політики України. Оскільки процес становлення централізованої системи реєстрації досі триває, реальна кількість осіб, переміщених всередині країни може бути вищою.
У ході роботи нами з метою вивчення клінічних особливостей невротичних розладів у внутрішньо переміщених осіб проведено комплексне клініко-психопатологічне та психодіагностичне дослідження 97 внутрішньо переміщених осіб у волонтерському центрі, розташованому на центральному вокзалі міста Харкова. 
Як показали результати дослідження у 75,9% внутрішньо переміщених осіб спостерігалися порушення адаптації: пролонгована депресивна реакція (F 43.21) та розлади адаптації з перевагою порушень інших емоцій (F 43.23). В клінічній картині яких домінували пригніченість настрою та почуття туги, тривоги, внутрішнього напруження, занепокоєння з неможливістю розслабитися, астенічні симптоми, різноманітні страхи і побоювання, астенічні прояви і вегетативні пароксизми.  
Результати психодіагностичних досліджень виявили, що у чоловіків показники реактивної тривоги (середній бал - 37,7±3,0), були вище показників особистісної тривожності (середній бал - 32,6±2,9). Навпаки, у жінок показники особистісної тривожності (середній бал - 38,6±2,9) були вище показників реактивної тривоги (середній бал - 34,7±3,0). Вираженість депресивної симптоматики також незначно переважала у жінок. Середній бал за шкалою Гамільтона у чоловіків становив 17,0 ± 2,3 балів, у жінок - 18,0 ± 2,3 балів. 
Результати обстеження за шкалою якості життя не показали істотних відмінностей у чоловіків і жінок. Найнижче всього були оцінені шкали: «Психоемоційний стан», «Міжособистісна взаємодія», «Загальне сприйняття якості життя». 
Базуючись на отриманих даних нами розроблена система медико-психологічної підтримки та корекції невротичних розладів у внутрішньо переміщених осіб.