Міністерство освіти і науки України
Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна
Комунальний заклад «Харківська гуманітарно-педагогічна академія»
Харківської області
Державний вищий навчальний заклад «Донбаський державний педагогічний університет»
Литовський університет медичних наук
Чжецзянський педагогічний університет
Університет Нінбо
Університет Алеппо

Проблеми та шляхи реалізації
компетентнісного підходу в сучасній освіті
Матеріали
Міжнародної науково-методичної конференції
(11-12 квітня 2019 р.)

Харків
2019

УДК 37.013:005.336.2(063)
П 78

Затверджено до друку рішенням Вченої ради Харківського національного університету імені В. Н. Каразіна (Протокол № 4 від 25 березня 2019 р.)

Конференція зареєстрована в УкрІНТЕІ МОН України (Посвідчення № 636 від 18 грудня 2018 р.)

Проблеми та шляхи реалізації компетентнісного підходу в сучасній освіті : матеріали Міжнародної науково-методичної конференції, (11-12 квітня 2019 р.) / редкол.: Н. П. Крейдун та ін. – Х.: ФОП Бровін О. В., 2019. – 236 с.
ISBN 978-617-7738-20-5

ЗМІСТ
Наливайко О. О., Наливайко Н. А., Вороніна В. А.
Stop Motion як засіб ФОРМУВАННЯ ЦИФРОВОЇ КОМПЕТЕТНОСТІ ЗДОБУВАЧА ОСВІТИ ………………………….…………………………….. 114-116

УДК 378.16
Наливайко О. О., Наливайко Н. А., Вороніна В. А.
м. Харків, Україна 

Stop Motion як засіб ФОРМУВАННЯ ЦИФРОВОЇ КОМПЕТЕТНОСТІ ЗДОБУВАЧА ОСВІТИ

З розвитком сучасних цифрових технологій постала нагальна проблема їх застосування в освітньому процесі для збільшення ефективності засвоєння знань та формування відповідних компетентностей здобувача освіти. Зокрема, дієвим засобом формування цифрової компетентності здобувача освіти виступає цифровий додаток «Stop Motion» (може бути як мобільним додатком так і програмою для персонального комп’ютера) у рамках циклу психолого-педагогічних дисциплін (створення короткометражних фільмів з актуальних проблем освіти та виховання). 
Метою дослідження є визначення ролі Stop Motion при формуванні цифрової компетентності здобувача освіти.
Провівши аналіз наукової літератури [1-3], було з’ясовано, що «Stop Motion» є одним із найстарших типів зйомки, завдяки якій предмети «оживають», іншою назвою цього дійства є лялькова мультиплікація. Уперше таку техніку зйомки використали у 1897 році J. Stuart Blackton та Albert E. Smith, результатом їх праці було створення власного анімованого лялькового цирку. Алгоритм побудови такої анімації включав передачу рухів «акторів» шляхом зміни позицій тіла, рук, ніг та їх фотографування покадровою зйомкою, відповідно, коли прокрутити плівку швидко, можна побачити фільм. У ролі «акторів» могли виступати фігурки з глини або пластиліну, лялька або навіть звичайні предмети повсякденного користування. 
У наш час на зміну традиційній анімації приходить цифрова анімація, адже суспільство все більше занурюється у цифровий вимір і освіта не є виключенням. Таким чином, цифрова анімація стає важливим засобом активізації навчального процесу в закладах освіти. 
Розглянемо більш детально різні техніки створення цифрових продуктів за допомогою «Stop Motion». Важливо відзначити, що створення цифрових короткометражних фільмів за допомогою «Stop Motion» має ряд відмінностей у своєму методичному забезпеченні. Так, поряд з більш традиційною технікою зйомки (наприклад, анімація глини), яка передбачає ручне переміщення глиняних моделей і прийняття достатньої кількості фотографій для відтворення 25-32 кадрів на секунду для продовження руху, існує і більш новаторська модель, яка передбачає створення відеокліпа за допомогою послідовної цифрової зйомки. Вона відтворюється повільно з двома кадрами на секунду. Ця техніка анімації персонажів дозволяє творцям зупинятися, обговорювати, думати та аналізувати інформацію під час зйомки кожної фотографії [1]. Наприклад, учені M. H. Wilkerson-Jerde, B. Gravel, C. A. Macrander у своїх дослідженнях підкреслюють особливий ефект фільмів, знятих за допомогою Stop Motion, направлений на усвідомлення здобувачами освіти часового виміру та явищ, пов’язаних з ним. Іншим важливим фактором, який позитивно впливає на активізацію освітнього процесу при застосуванні Stop Motion технології – це її адаптивність у процесі передачі знань від педагога до здобувачів освіти і можливість у зрозумілій формі пояснити важливі наукові концепції, явища та події, пов’язані з різними предметами освітнього циклу [1; 3].
Провівши аналіз теоретичного та практичного аспекту використання Stop Motion в освітньому процесі закладів освіти, ми дійшли висновку, що даний цифровий додаток спрямований на: розвиток творчості здобувачів освіти, співпрацю при виконанні групових проектів, створення атмосфери довіри та взаємоповаги між членами групи. Робота в групах над спільним цікавим проектом завжди позитивно впливає на розвиток творчих умінь учнівської молоді та підвищує їх мотивацію до досягнення спільної мети. Окрім цього, щось нове і цікаве завжди викликає у дітей захоплення, до того ж, відчути себе в ролі мультиплікатора – мрія майже кожної дитини, а досягнення позитивного кінцевого результату підіймає їх самооцінку. Також важливо відзначити, що Stop Motion проекти сприяють формуванню цифрової компетентності здобувача освіти шляхом використання мобільних пристроїв в освітніх цілях. Це значно підвищує цифрову грамотність учасників проекту та допомагає застосовувати гаджети не лише для розваг та перебування у соціальних мережах, а й для отримання знань, умінь та навичок. Наприклад, використання мобільного додатку надає можливість показати дітям, що за допомогою телефону можна розвивати свої творчі здібності, а це набагато цікавіше, аніж пасивне витрачання часу в цифровому просторі. Іншим прикладом ефективного використання Stop Motion додатків на заняттях є створення фільмів на актуальні теми, протидія боулінгу в освіти, цінність дружби та взаємодопомоги. При створенні таких фільмів учасники освітнього процесу бачать проблему ззовні (як власний цифровий контент) і зсередини, як суб’єкти процесу створення сценарію та зйомки фільму.
У подальших дослідженнях планується теоретично обґрунтувати ефективність використання Stop Motion проектів для формування цифрової компетентності здобувачів освіти.

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ

1.  Fleer, M., & Hoban, G. (2012). Using 'Slowmation' for intentional Teaching in Early Childhood Centres: Possibilities and imaginigs. Australasian Journal of Early Childhood, 37(3), 61-70. 
2. Hoban, G., & Nielsen, W. (2012). Using "Slowmation" to Enable Preservice Primary Teachers to Create Multimodal Representations of Science Concepts. Research in Science Education, 42(6), 1101-1119. https://doi.org/10.1007/s11165-011-9236-3
3. Hoban, G., & Nielsen, W. (2014). Creating a narrated Stop-motion Animation to Explain Science: The Affordances of “Slowmation" for generating discussion. Teaching and Teacher Education, 42, 68-78. https://doi.org/10.1016/j.tate.2014.04.007