Літовченко О. Л., Стиценко М.О., Безега Є.В., Біличенко П.С.
МОРФОЛОГІЧНІ ЗМІНИ СІМ’ЯНИКІВ ЩУРІВ ПРИ СПОЛУЧЕНОМУ ВПЛИВІ ЕЛЕКТРОМАГНІТНОГО ВИПРОМІНЮВАННЯ ТА МАСТИЛЬНО-ОХОЛОДЖУЮЧОЇ РІДИНИ
Харківський національний медичний університет
Кафедра гігієни та екології № 2, м. Харків, Україна
Науковий керівник –  проф. Завгородній І. В.

	Актуальність. Науково-технічний прогрес сприяє істотним змінам довкілля. Практично кожний електричний пристрій має той чи інший рівень частотного діапазону електромагнітного випромінювання (ЕМВ).  Дія ЕМВ на біологічні об'єкти може чинити негативний вплив на різні системи організму, в тому числі і на репродуктивну. Зрозуміло, що людина не перебуває виключно під впливом ЕМВ. Так, на працівників машинобудівельних підприємств у зв'язку з виробничими умовами впливає також і такий хімічний фактор як мастильно-охолоджуючі рідини (МОР). Однак на сьогодні недостатньо вивчений вплив ЕМВ та МОР на репродуктивну систему ссавців, результати якого можна було б екстраполювати на людину. У зв'язку із цим, важливе значення має визначення характеру впливу, а також ступінь шкідливості цих чинників. 
	Мета: вивчити та порівняти морфологічні зміни сім’яників при ізольованому впливі хімічного фактора (МОР) та сполученого впливу МОР та ЕМВ в експерименті.
Матеріали і методи. Дослідження проводилося в умовах лабораторного експерименту на статевозрілих білих щурах-самцях. Тварини були розподілені на 3 групи: тваринам першої групи вводилася МОР марки «Типол» дозою 5000 мг/кг; тварини другої групи перебували під впливом сполученої дії ЕМВ (частота 70 кГц, напруга 600 В/м) та МОР; третя група була контрольною. Експонували по 5 разів на тиждень протягом 30 днів. 
Для морфологічних досліджень після закінчення експерименту тварин виводили з експерименту з дотриманням всіх біоетичних норм.  Гістологічні методики виконували за приписами посібників з гістологічної техніки та гістохімії.
	Результати дослідження. При ізольованому впливі МОР у сім’яниках шар сперматогенного епітелію був збережений, у його базальній зоні визначаються сперматогенні клітини й клітини Сертолі, в аблюмінальній зоні у невеликій кількості знаходилися сперматоцити, сперматиди, але часто виявлялися дегенеративно змінені сперматозоїди, які нерідко позбавлені джгутиків. У міжканальцевій стромі відзначався набряк. Судини мікроциркуляторного русла були повнокровні, інтерстиціальні клітини нечисленні. При сполученому впливі ЕМВ і МОР у сім’яниках визначалися виражені зміни гістологічної будови, що свідчить про зниження сперматогенної функції. Виявлено виражене збіднення канальців сперматогенними клітинами, не визначалися сперматиди й сперматозоїди, іноді були відсутні й сперматоцити. Серед збережених клітин спостерігалися клітини з ущільненими ядрами, вакуолізованою цитоплазмою, а також  «тіні» загиблих клітин.
	Висновки: 
1.	У сім’яниках лабораторних щурів, які піддавалися дії МОР, визначалися дегенеративні зміни у сперматогенних  клітинах, що підтверджує високу чутливість даних клітин до випробуваного хімічного чинника.
2.	При сполученому впливі ЕМВ та МОР відзначалися більш виражені зміни, які характеризувалися збіднінням сперматоцитів, сперматидів, сперматозоїдів, наявністю загиблих клітин та дегенеративними змінами у  збережених клітинах.
3.	При однотипності виявлених у дослідних групах морфологічних змін сім’яників слід відзначити їх найбільш виражені прояви в групі сполученого впливу ЕМВ і МОР.