ПОЛІМОРБІДНІСТЬ У ПАЦІЄНТІВ ПОХИЛОГО ВІКУ, ЯКІ НАРОДИЛИСЯ ВЕЛИКИМИ ДО ТЕРМІНУ ГЕСТАЦІЇ
Гармаш О.В., Питецька Н.І., Рябоконь Е.М. 
Харківський національний медичний університет

Вступ. Поширеність і смертність від кардіоваскулярної патології зростає з кожним роком і приймає загрозливе становище в усьому світі. В Україні за останні чверть століття кількість серцево-судинних захворювань зросла в три рази, складаючи більше 65% у структурі загальної смертності. Найбільш вагомий внесок у кардіоваскулярну захворюваність вносить артеріальна гіпертензія (АГ). На сьогодні встановлено кореляційний зв'язок між макросомією плоду (великою масою тіла до терміну гестації матері), та виникненням серцево-судинних і метаболічних захворювань у дорослому житті.
Метою даної роботи є виявлення взаємозв’язку судинних та метаболічних порушень у хворих, що народились із великою масою тіла до терміну гестації з їх стоматологічним статусом. 
Матеріали і методи. Обстежено 9 хворих на АГ віком від 55 до 83 років, які за данними анамнезу, народились із масою тіла 4 кг та більше. Хворим було проведено загально-клінічне та антропометричне обстеження. Ожиріння визначали за індексом маси тіла (ІМТ). Стоматологічне обстеження проводили за загальноприйнятим алгоритмом: аналіз скарг та збір даних анамнезу, огляд слизової оболонки порожнини рота, пародонта, твердих тканин зубів. Інтенсивність карієсу оцінювали за індексом КПВ (сумарна кількість каріозних, пломбованих та видалених зубів), гігієнічний стан порожнини рота – за індексом Green-Vermillion (OHI-S). Пародонтологічний статус оцінювався за допомогою індекса Ramfjord, у тих випадках коли індексні зуби були відсутні оцінювали стан біля сусідніх зубів. Статистичну обробку отриманих результатів проводили в системі «Microsoft Excel» за допомогою пакету аналізу в системі «Microsoft Excel».  
Результати дослідження. Середній вік обстежених хворих склав 68,4±2,8 роки. Наявність ЦД 2 типу встановлена у 1 хворого (11,1%), перенесений інфаркт міокарду – у 1 хворого (11,1%), ішемічний інсульт – у 2 хворих (22,2%). За результатами антропометричного обстеження нормальну масу тіла мав 1 (11,1%) обстежений, надлишкову – 5 (55,5%), ожиріння – 3 (33,3%) хворих. 
Стоматологічна патологія серед пацієнтів виявлена у 100%. Із анамнезу відомо, що двоє хворих (22,2%) більше, ніж 20 років користувалися повними знімними протезами. Троє (33,3%) – частковими знімними, також понад 20 років. Решта хворих мали незнімні ортопедичні конструкції. У структурі індексу КПВ обстежених хворих превалювали зуби, видалені через запально-дистрофічні захворювання пародонта. Усереднене значення індексу КПВ свідчить про високу інтенсивність каріозного процесу – (20,12±3,17) бала (P < 0,05). Показники гігієнічного та пародонтального індексів було зафіксовано для 6 хворих із збереженими зубами. Показники OHI-S відповідали незадовільному гігієнічному стану ротової порожнини – (3.36±0,59) бала (P < 0,05). Показники за Ramfjord свідчили про виражений патологічний процес у пародонті – (4,58±0,19) бала (P < 0,05). Рецесії ясен та пародонтальні кишені, виявлені нами у шести хворих, свідчать про запально-дистрофічні захворювання тканин пародонта різного ступеня тяжкості. 
Отже, наші дослідження підтверджують думку, що діти з масою тіла при народженні 4 кг і більше в подальшому мають високий ризик розвитку надлишкової маси тіла та ожиріння, що, можливо, сприяє розвитку кардіоваскулярної патології та її ускладнень. Очевидно, що метаболічні, судинні та імунологічні зсуви, що відбуваються не можуть не відображатися на мікроциркуляторній ланці зубощелепної системи, створюючи передумови та провокуючи розвиток запально-дистрофічних захворювань тканин пародонта та твердих тканин зубів. 
Нажаль, медична документація, яка надає інформацію про масу та зріст при народженні у хворих похилого віку не збереглася, (ми орієнтувалися на дані, отримані зі слів учасників дослідження), з цим фактом також пов’язана мала чисельність групи учасників дослідження. Необхідно продовжувати дослідження у цьому напрямку з метою підвищення статистичної надійності одержаних показників.