Формування професійної компетентості під час роботи студентського наукового гуртка з латинської мови
Олександра Литовська
кандидат філологічних наук, доцент кафедри латинської мови та медичної термінології Харківського національного медичного університету

Ключові слова: гурток, латинська мова, медична термінологія, професійна компетентність, професійна лексика.
Анотація: У роботі розглядається продуктивність спрямованості роботи гуртка з латинської мови на аналіз лінгвістичних явищ у професійній медичній термінології.
Вільне володіння професійною термінологією є запорукою формування мовних та комунікаційних компетентностей майбутнього лікаря. Саме оволодіння студентами основами фахової мови – є головним завданням курсу «Латинська мова та медична термінологія» у медичному внз.
Разом з тим викладання латинської мови вимагає формування знань з історико-культурологічного контексту становлення латини та її перетворення на професійну мову лікарів. При викладанні латинської мови у медичному вищі викладач стикається з дилемою, як репрезентувати латинську мову: як мову, яка уособлює велич античного культурного спадку, або як мову професійну, яка продовжує динамічно змінюватися. Досить важко зберегти рівновагу між культурологічним та суто професійним аспектом викладання латинської мови. 
На разі за умов ущільнення курсу латинської мови у медичних внз розширення контексту сприйняття латини постає завданням або самостійної роботи студентів, або тематикою роботи студентських наукових гуртків. 
Традиційно на засіданнях гуртка студенти мають змогу познайомитися з  історією Риму та латинської мови, обговорити культурну і мистецьку спадщину Риму, вплив латинської мови на становлення сучасних європейських мов тощо.
Усвідомлюючи значущість такого підходу, на кафедрі латинської мови та медичної термінології ХНМУ було обрано інший напрям для роботи студентського наукового гуртка. Ми зосередилися на розгляді тих лексико-морфологічних явищ у царині медичної термінології, які свідчать про активні процеси термінотворення та розвиток професійної мови у синхронії. 
Протягом останніх років на засіданнях наукового гуртка розглядалися такі теми, як «Синонімія та квазісинонімія в анатомічній термінології», «Епоніми в медичній термінології», «Етимологія анатомічних та клінічних термінів», «Метафоризація в анатомічній термінології», «Суфіксація та префіксація в анатомічній термінології», «Первинні та вторинні значення медичної лексики». При виконанні завдань з означеної тематики студенти мали змогу дослідити тенденції словотвору в медичній термінології; порівняти анатомічні терміни в латинській, українській, російській та англійській мові; виявити нерегулярність способів словотвору при перекладі анатомічних термінів на національні мови та появу квазісинонімів; познайомитися з епонімами в анатомічній, клінічній та фармацевтичній термінології; проаналізувати аналогічні тенденції при формуванні нових медичних термінів у сучасних мовах. 
Перевагами такого спрямування гурткової роботи нам видається  свідоме послуговування професійними термінами, дослідження професіоналізмів у синхронії та діахронії, розгляд динаміки формування лексичного запасу медичної галузі знань, досвід роботи з багатомовними та етимологічними словниками, навички роботи з іншомовними джерелами, формування досвіду пошукової роботи та систематизування інформації. Разом з тим під час роботи зі студентами виявилася низка складнощів, а саме недостатній рівень металінгвістичної грамотності першокурсників, відсутність навичок роботи зі словниками та іншомовними текстами, необхідність постійного контролю викладачем ходу виконання завдань та відсутність аргументів та досвіду для плідних дискусій.  
Не зважаючи на означені недоліки, спрямованість позааудиторної роботи на сприйняття медичної термінології у більш широкому професійному контексті видається продуктивним та суголосним сучасним ідеям щодо створення уніфікованої бази медичних термінів не лише в царині анатомії, але й клінічної та фармацевтичної термінології.