МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВ'Я УКРАЇНИ
Український центр наукової медичної інформації
та патентно-ліцензійної роботи
(Укрмедпатентінформ)

ІНФОРМАЦІЙНИЙ ЛИСТ
про нововведення в сфері охорони здоров’я
№ 269 - 2017
Випуск 4 з проблеми
«Вірусологія та мікробіологія»
Підстава: Рішення ПК
«Вірусологія та мікробіологія»
Протокол № 25 від 1.12.2017 р.	ЗАВІДУВАЧАМ НАУКОВО-ДОСЛІДНИХ ЛАБОРАТОРІЙ ВИЩИХ МЕДИЧНИХ (ФАРМАЦЕВТИЧНОГО) НАВЧАЛЬНИХ ЗАКЛАДІВ, НАУКОВО-ДОСЛІДНИХ УСТАНОВ  	

МОНІТОРИНГ ЕТІОЛОГІЧНОЇ СТРУКТУРИ ГНІЙНО-ЗАПАЛЬНИХ ЗАХВОРЮВАНЬ ЛОР-ОРГАНІВ

УСТАНОВИ-РОЗРОБНИКИ:
ХАРКІВСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ МЕДИЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ

УКРМЕДПАТЕНТІНФОРМ
МОЗ УКРАЇНИ	АВТОРИ:
МІНУХІН В.В.
КОВАЛЕНКО Н.І.
ЗАМАЗІЙ Т.М.	

м. Київ
Суть впровадження: моніторинг етіологічної структури гнійно-запальних захворювань ЛОР-органів для вдосконалення раціональної антибіотикотерапії.
Пропонується для впровадження в лікувально-профілактичних установах практичної охорони здоров’я (обласних, міських, районних) та в лабораторії науково-дослідних інститутів.
Отримання регіональних даних про етіологічну структуру інфекцій дихальних шляхів та ЛОР-органів і моніторинг її динаміки має сприяти вдосконаленню раціональної емпіричної антибіотикотерапії.
За даними 2010 року, до найбільш значущих бактерій, які виділялися із зіва хворих, були S. pyogenеs (22,1 %), S. aureus (14,8%) і стрептококи групи viridans (12,2 %), а також гриби роду Candida (25,1 %). У матеріалі із зовнішнього вуха та носа найбільш поширеними були S. aureus (34,6 % і 58,9 % відповідно) і S. epidermidis (30,8 % і 19,4 % відповідно).
Аналіз частоти виділення різних збудників із усіх досліджених матеріалів за 2015 рік свідчить про перевагу грампозитивних бактерій, а саме стрептококів групи viridans, S. aureus, S. epidermidis, S. anhaemolyticus і грибів роду Candida. Грамнегативні палички (K. pneumoniae, P. aeruginosa, E. coli, P. mirabilis) були представлені в межах 0,5-10 %. Питома вага окремих представників відрізнялася залежно від дослідженого матеріалу. Так, із зіва найчастіше виділялися стрептококи групи viridans (33,9 %), гриби роду Candida (28,8 %), S. aureus (16,8) і S. anhaemolyticus (11,7 %). Найпоширенішими патогенами зовнішнього вуха були S. aureus (27,1 %), гриби роду Candida і S. epidermidis (по 15,7 %). Переважна більшість виділених із носа штамів були S. epidermidis (45,8 %) і S. aureus (37,0 %). Слід зазначити, що питома вага грибів роду Candida, виділених із усіх досліджених матеріалів, становила 22,9 %, але найчастіше вони виділялися із зіва (28,8 %).
В обох серіях досліджень переважала грампозитивна кокова мікрофлора в усіх досліджених матеріалах. У матеріалі із зіва поряд з грампозитивними коками (біля 65 %) значну частку складали і Candida spp. (25,1 % - у 2010 р. і 28,8 % - у 2015 р.). Відносно інших досліджених матеріалів, то незважаючи на домінуючу роль кокової флори, за п’ять років спостереження відбулося зниження її питомої ваги за рахунок зростання ролі Candida spp., грамнегативних паличок і, частково, коринебактерій.
При вивченні мікрофлори зіва було виявлене значне зростання питомої ваги стрептококів групи viridans – із 12,2 % у 2010 році до 33,9 % у 2015 році. Менш значиме зростання спостерігалося для Candida spp. (з 25,1 % до 28,8 %), S. anhaemolyticus (з 9,2 % до 11, 7 %), S. aureus (з 14,8 % до 16,8 %), а також K. pneumoniae (з 3,7 % до 4,6 %). Таке зростання відбувалося за рахунок зменшення частки епідермального стафілокока, ентерококів, ентеробактера, кишкової та синьогнійної паличок. Найістотніші зміни відбулися з поширеністю S. pyogenеs. У той час, як у 2010 році піогенний стрептокок був найпоширенішим серед мікрофлори зіва (22,1 %), то у 2015 році його частка склала лише 0,8 %, а із зовнішнього вуха і носа він взагалі не виділявся.
При вивченні мікрофлори зовнішнього вуха виявлене значне зростання за 5 років спостереження кількості штамів Candida spp. (з 5,8 % до 15,7 %) та зменшення питомої ваги S. anhaemolyticus, E. faecalis, E. aerogenes. Незважаючи на зменшення виділення S. aureusіS. epidermidis, вони були найбільш поширеними серед мікрофлори зовнішнього вуха. Таким чином, відмічається зростання етіологічної ролі грамнегативних опортуністичних паличок, а саме K. pneumoniae, E. coli, P. aeruginosaі P. mirabilis. У 2015 р. гриби роду Candida були виявлені також і в матеріалі із вуха у 2,3 % хворих, в той час як п’ять років тому вони були відсутні в даному матеріалі. Крім того, у 2015 році були виділені C. pseudodiphtheriticus і Aspergillus spp. у 5,7% випадків.
Провідне місце в бактеріальних захворюваннях носа, як і 5 років тому, належить S. aureus і S. epidermidis, хоча питома вага S. aureus значно зменшилася (з 58,9 % до 37,0 %), а S. epidermidis – зросла з 19,4 % до 43,8 %. Інша мікрофлора була представлена в незначній кількості як грампозитивними коками (стрептококи групи viridans, ентерококи), так і грамнегативними паличками (протей, кишкова паличка). Дещо зросла питома вага C. pseudodiphtheriticus (з 3,2 % до 5,6 %) і K. pneumoniae (з 2,4 % до 4,5 %).
Дослідження показало, що мікрофлора виявлялася як у монокультурі, так і в асоціаціях, які у більшості випадків складалися із 2-3 мікроорганізмів. Найчастіше сумісно мікроорганізми виділялися із зіва (67,2 %). Мікробіота носа і зовнішнього вуха була представлена у більшості випадків монокультурою (95,3 % і 67,3 % випадків відповідно). Більшість асоціацій зіва і зовнішнього вуха складалися із бактерій і грибів роду Candida (47,8 і 18,2 % відповідно). Крім того, доволі часто із зіва виділялися різні комбінації грампозитивних бактерій, а також грампозитивних коків і грамнегативних паличок. 
При детальному вивченні якісного складу асоціацій було виявлено, що найчастіше спостерігалося сумісне виділення грибів роду Candida з бактеріями. Більше того, 85,8 % грибів роду Candida, виділених із зіва, і 81,8 % штамів, виділених із зовнішнього вуха, були представлені в асоціаціях. 
Висновок: У період з 2010 р. до 2015 р. спостерігалася чітка тенденція зростання питомої ваги Candida spp. в етіологічній структурі інфекційних захворювань ЛОР-органів. Незмінною залишалася значуща  роль S. aureus і S. epidermidis та стрептококів групи viridans, а зменшення їх відносної частки було обумовлене розширенням спектру збудників за рахунок інших опортуністичних мікроорганізмів (ентерококів, ентеробактера, протея, коринебактерій, кишкової та синьогнійної паличок). S. aureus був представлений значною мірою у всіх ЛОР-органах, стрептококи групи viridans значно переважали у носоглотці, а S. epidermidis частіше за всіх виділявся із носа. Питома вага грибів роду Candida становила 22,9 %, причому 85,8 % штамів, виділених із зіва, і 81,8 % штамів, виділених із зовнішнього вуха, були представлені в асоціаціях із бактеріями. 
Інформаційний лист складено за матеріалами НДР «Експериментальне мікробіологічне обґрунтування протимікробної терапії гнійно-запальних захворювань»(№ Держреєстрації 0114U003390), термін виконання 2014-2016 р.р..
За додатковою інформацією слід звертатися до автора листа: Харківський національний медичний університет, кафедра мікробіології, вірусології та імунології, Коваленко Наталія Іллівна, тел. +380-67-975-32-65.